sou · H2B319 · 2014-04-10 00:00:00 — För utbildningsväg II förtydligas att bevis om formella kvalifikationer ska erkännas automatiskt om utbildningen liksom tidigare bedrivs på heltid under , eller motsvarar ett likvärdigt antal förvärvade ECTS-poäng bestående av minst och praktisk utbildning, varav minst en tredjedel av tiden ska vara klinisk undervisning. Det införs en övergångslösning för barnmorskor som påbörjat utbildningen innan och kravet för att bli antagen till utbildningen var allmän skolutbildning (när det gäller utbild- ningsväg I), eller när den sökande fullgjort en utbildning till sjuk- sköterska innan barnmorskeutbildningen påbörjades (när det gäller utbildningsväg II).51 Det finns särskilda regler för barnmorskor med kvalifikationer inhämtade i , och Kroatien.52 Av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet framgår att den föreskrivna praktikperioden som krävs för apotekare kan genomföras under eller vid utgången av den teoretiska och praktiska undervisningen.53 När det gäller de kun- skaper och färdigheter som yrkesutövaren ska ha förvärvat genom utbildningen har dessa preciserats och kompletterats till att omfatta även följande: 51Artikel 43 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 52Artikel 43.4, 43a och 43b i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 53Artikel 44 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Anskaffning, beredning, kontroll, lagring, utlämning och tillhandahållande av säkra och effektiva läkemedel av erforderlig kvalitet på apotek öppna för allmänheten. Beredning, kontroll, lagring och tillhandahållande av säkra och effektiva läkemedel av erforderlig kvalitet på sjukhus. Tillhandahållande av information och rådgivning om själva läkemedlen, inklusive lämplig användning. Rapportering om farmaceutiska produkters biverkningar till de behöriga myndigheterna. Individuell uppföljning av patienter under medicinering. Bidrag till lokala eller nationella folkhälsokampanjer. Det finns särskilda regler för apotekare med kvalifikationer inhämtade i Luxemburg.54 När det gäller utbildningen till arkitekt poängteras att arkitektur ska vara huvudkomponenten i den utbildning som ska omfatta antingen studier avslutade med godkänd examen på universitetsnivå eller studier som avslutade med god- känd examen på universitetsnivå samt bevis yrkespraktik, genomförd efter att avslutats.55 Sådan yrkespraktik, som kan genomföras i vilket medlemsland som helst, ska bedrivas under tillsyn av en person eller ett organ godkänd av ursprungsmedlemsstatens behöriga myndighet. Det är också ursprungsmedlemsstatens behöriga myndighet som utvärderar yrkespraktiken. I det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet klargörs även att de kunskaper och färdigheter som yrkesutövaren ska ha förvärvat genom utbildningen, och som är desamma som tidigare, är vad den teoretiska och praktiska arkitektutbildningen minst ska garantera att den studerande tillägnat sig. Det finns särskilda regler för arkitekter med kvalifikationer inhämtade i Tyskland.56 54Artikel 45.4 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 55Artikel 46 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 56Artikel 49 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet, som även innehåller över- gångsregler för kvalifikationer utfärdade i flertalet EU-länder, däribland . Medlemsstaterna ska enligt det moderniserade yrkeskvalifikations- direktivet genom att uppmuntra fortbildning säkerställa att yrkes- verksamma inom de yrken som omfattas av automatiska erkännande utifrån samordnade minimikrav på utbildningen har möjlighet hålla sig à jour med utvecklingen inom yrket och kontinuerligt kan uppdatera sin kompetens.57 Fortbildningen bör omfatta tekniska, vetenskapliga, rättsliga och etiska framsteg och motivera yrkesutövarna att delta i livslångt lärande relevant för deras yrke.58 Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommis- sionen om vilka åtgärder som vidtagits för att främja fortbildning för läkare, läkare med specialistkompetens, allmänläkare, sjuk- sköterskor, tandläkare, specialisttandläkare, veterinärer, barn- morskor, apotekare och arkitekter. 4.13Övergripande åtgärder till stöd för ökad rörlighet Det anges uttryckligen i det moderniserade yrkeskvalifikations- direktivet att kommunikation mellan behöriga myndigheter, t.ex. när det gäller utbyte av information om disciplinära åtgärder, ska ske via IMI.59 För yrkeskortet klargörs ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna såtillvida att det i första hand är ursprungsmedlems- statens behöriga myndighet som ska kontrollera sökandens kvalifika- tioner och dokument. Det innebär att när handlingarna översänds till mottagarlandet kan den behöriga myndigheten i mottagarlandet utgå från handlingarna utan att behöva göra en egen äkthetskontroll. Även när det gäller den närmare granskning som en mottagande medlemsstats behöriga myndigheter kan vilja genomföra i samband med en förhandsunderrättelse inom ramen för fri rörlighet för tjänster, framgår det tydligt att det inte är den enskilde som ska förse den behöriga myndigheten i mottagarlandet med information, utan etableringsmedlemslandets behöriga myndighet.60 I den mån det saknas en behörig myndighet i etableringslandet, på grund av 57Artikel 22 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 58Skäl 15 i ändringsdirektivet. 59Se bl.a. artikel 50 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 60Artikel 8.1 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. att ett visst yrke inte är reglerat där, kan rådgivningscentrumen också lämna information i motsvarande mån. De uppgifter som kan begäras från ursprungsmedlemsstaten inom ramen för en sådan kontroll handlar liksom tidigare om t.ex. laglig etablering och frånvaro av disciplinära åtgärder, men har utökats till att även omfatta upplysningar om tjänsteleverantörens utbildningskurser i den mån som krävs för att kunna bedöma om det finns väsentliga skillnader som kan vara skadliga för folkhälsa eller säkerhet. På samma sätt ges de behöriga myndigheterna i mottagarlandet rätt att kräva en bekräftelse från de behöriga myndigheterna i annan medlemsstat på att en sökande som önskar etablera sig i mottagar- landet inte förbjudits att utöva yrket, ens temporärt. En sådan begäran måste grunda sig på att det finns skälig grund för tvivel. Kontaktpunktens tidigare funktion byggs ut och döps om till rådgivningscentrum.61 Dessa rådgivningscentrum ska bistå såväl medborgare som rådgivningscentrum i andra medlemsländer med information och hjälp att utnyttja yrkeskvalifikationsdirektivets rättigheter. Rådgivningscentrumen är även skyldiga att på begäran informera kommissionen om ärenden som handläggs. Det tydlig- görs också att den kontaktpunkt som inrättades genom tjänste- direktivet ska tillhandahålla information av betydelse för den enskildes möjligheter att utöva reglerade yrken.62 Genom det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet inrättas ett varningssystem mellan de behöriga myndigheterna i medlems- länderna som syftar till att varna för yrkesutövare som helt eller delvis begränsats eller förbjudits att utöva yrkesverksamhet, även tillfälligt, av nationella myndigheter eller domstolar.63 Det finns två typer av varningar. Den första rör beslut om att förbjuda eller begränsa rätten att utöva ett yrke. Den andra rör fall då domstol fastställt att en enskild använt falska dokument. 61Artikel 57b i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 62Artikel 57 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet, se även avsnitt 5.4.1 nedan. 63Artikel 56a i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 4.13.2.1Beslut om att förbjuda eller begränsa rätten att utöva ett yrke Skyldigheten att skicka den första typen av varningar är avgränsad till att omfatta yrken som rör patientsäkerheten, undervisning av minderåriga samt veterinäryrket.64 När en yrkesutövare inom dessa yrkesverksamheter helt eller delvis har begränsats eller förbjudits, även temporärt, av nationella myndigheter eller domstolar att utöva yrket ska övriga medlemsstater varnas.65 Denna skyldighet gäller oavsett var yrkesutövaren har förvärvat sina yrkeskvalifikationer och omfattar således även yrkesutövare som förvärvat sina yrkes- kvalifikationer i det land där yrkesutövningen sker. Varningen ska skickas efter beslutet om att begränsa eller förbjuda utövandet fattats.66 Varningarna ska skickas via och innehålla följande information: uppgifter om den myndighet eller den domstol som fattat beslutet, begränsningens eller förbudets räckvidd, och den tidsperiod som begränsningen eller förbudet gäller. 4.13.2.2 Användning av falska dokument Den andra typen av varning är inte begränsad till vissa yrkes- kategorier utan gäller alla yrken som omfattas av direktivet. När en yrkesutövare använt falska intyg för att ansöka om erkännande av yrkeskvalifikationer enligt bestämmelserna i direktivet ska den behöriga myndigheten varna alla andra länder. Varningen ska skickas senast efter att en domstol fastställt att falska dokument använts. 64I direktivet pekas följande yrken ut specifikt: läkare, sjuksköterska, barnmorska, tand- läkare, apotekare och veterinär. Därutöver tillkommer alla reglerade yrken som har konsek- venser för patientsäkerheten eller rör undervisning av barn, inklusive barnomsorg och för- skoleverksamhet, förutsatt att yrket är reglerad i det land yrkesutövaren verkar. 65Artikel 56a.1 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 66Artikel 56a.1a i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. som beslut fattats att skicka en varning till andra medlemsstater ska yrkesutövaren ifråga skriftligen informeras om beslutet. Yrkesutövaren ska dessutom i enlighet med nationell rätt kunna överklaga besluten eller ansöka om rättelse av dem och ha tillgång till gottgörelse för eventuell skada som vållas av att felaktiga varningar skickats till andra medlemsstater. I sådana fall ska besluten om varning antas med förbehållet att de är föremål för rättsliga förfaranden från yrkesutövarens sida.67 Uppgifter om varningar får behandlas inom så länge de är giltiga och ska raderas efter dagen för antagande av beslut om återkallelse av begränsning eller förbud, eller efter det att sådan inskränkning upphört att gälla. Behandling av person- uppgifter ska ske i enlighet med direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter samt enligt direktiv /58/EG om behandling av personuppgifter och integritets- skydd inom sektorn för elektronisk kommunikation. Innan varningsmekanismen kan tas i bruk måste kommissionen anta genomförandeakter avseende bland annat återkallande och avslutande av varningar och åtgärder för att säkerställa bearbetning. Genomförandeakterna ska även innehålla bestämmelser om de myndigheter som är behöriga att skicka eller ta emot varningar. 4.13.3Tillgång till information och elektroniska förfaranden En viktig förutsättning för enskilda som överväger att antingen söka praktik, jobb eller tillfälligt erbjuda sina tjänster i ett annat land än det egna är god tillgång på information om vilka krav och regler som gäller i det landet. Vid den gemensamma kontaktpunkt som inrättades genom tjänstedirektivet (se avsnitt 5.1.4) ska därför följande information finnas tillgänglig:68 Förteckning över samtliga reglerade yrken och kontaktuppgifter till de behöriga myndigheterna och rådgivningscentrumet. 67Artikel 56a.4 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 68Artikel 57 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Förteckning över yrken där ett europeiskt yrkeskort finns tillgängligt samt information om behöriga myndigheter, kortets funktion samt relaterade avgifter. Förteckning över vilka yrken medlemsstaten tillämpar möjlig- heten att kontrollera en yrkesutövares kvalifikationer vid tillfällig tjänsteverksamhet (artikel 7.4). Förteckning över alla reglerade utbildningar och utbildningar med särskilt upplägg. De krav som tillämpas för de reglerade yrkena vad gäller t.ex. handlingar som ska bifogas, avgifter som ska betalas, krav på förhandsunderrättelse och språkkrav. Information om hur beslut som fattats av de behöriga myndigheterna i enlighet med direktivet kan överklagas. Begäran om information som riktas till den gemensamma kontakt- punkten ska besvaras så snabbt som möjligt och informationen tillhandahållas på ett heltäckande sätt samt finnas tillgänglig på elektronisk väg. Informationen ska hållas uppdaterad och aktuell, och om möjligt finnas tillgänglig på andra officiella språk. Samtliga krav, förfaranden och formaliteter – utom genom- förandet av lämplighetsprovet eller anpassningsperioden – som kan krävas mot bakgrund av det moderniserade yrkeskvalifikations- direktivet ska kunna slutföras enkelt, på avstånd och elektronisk väg via den gemensamma kontaktpunkten eller de relevanta behöriga myndigheterna. Om det är motiverat att begära avancerade elektroniska signaturer ska medlemsstaterna godta sådana signaturer som uppfyller kraven i kommissionens beslut /767/EG69 och i övrigt vidta tekniska åtgärder för behandling av dokument i enlighet med kommissionens beslut /130/EU.70 69Kommissionens beslut om åtgärder som underlättar användningen av förfaranden på elektronisk väg genom gemensamma kontaktpunkter i enlighet med och rådets direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden. 70Kommissionens beslut om fastställande av minimikrav för behandling över gränserna av dokument som signerats elektroniskt av behöriga myndigheter i enlighet med och rådets direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden. Tanken med de gemensamma plattformar som fanns i det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet var att göra nationella kompensationsåtgärder överflödiga och därigenom underlätta erkännandeprocessen.71 Eftersom systemet med gemensamma plattformar inte fungerat har regleringen utgått och i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ersatts av krav på automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer som uppnåtts på grundval av gemensamma utbildningsprinciper.72 De nationella samordnare som ska utses för direktivet ska kunna göra en bedömning av de eventuella effekter förslag till gemensamma utbildningsprinciper kan få för de nationella utbildningssystemen samt för de nationella regler som styr tillträde till reglerade yrken.73 Med en gemensam utbildningsram avses en gemensam uppsättning minimikrav för kunskaper, färdigheter och kompetenser som behövs för att utöva ett specifikt yrke. En medlemsstat kan besluta att en gemensam utbildningsram kan ersätta nationella utbildnings- program. Medlemsstaterna är skyldiga att behandla en yrkesverk- sam som förvärvat sina kvalifikationer i enlighet med en gemensam utbildningsram på samma sätt som dem som förvärvat yrkeskvalifi- kationer i enlighet med nationella krav och ge dem samma rätt att utöva det reglerade yrket ifråga. Yrkesorganisationer på unionsnivå såväl yrkesorganisationer som behöriga myndigheter på nationell nivå från minst en tredjedel av medlemsstaterna får föreslå en gemensam utbildningsram som uppfyller följande villkor: Det gör det möjligt för fler yrkesutövare att arbeta i andra medlemsländer. 71Artikel 15 i det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet. Medlemsstater eller yrkessammanslutningar kunde lägga fram förslag till kommissionen på åtgärder som behövdes för att överbrygga sådana väsentliga skillnader som identifierats genom en jämförelse mellan utbildningarna i minst två tredjedelar av de medlemsländer där yrket reglerats. En sökande som uppfyllde de kriterier som fastställts i en sådan gemensam plattform skulle beviljas dispens från kompensationsåtgärder i en mottagande medlemsstat, dvs. de gemensamma plattformarna var inte något verktyg för automatiskt erkännande. 72Skäl 25 i ändringsdirektivet, samt artiklarna 49a och 49b i det moderniserade yrkeskvalifi- kationsdirektivet. 73Artikel 56.4 c i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 74Artikel 49a i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Yrket som omfattas av ramverket är reglerat, eller utbildningen som leder till yrket är reglerad, i minst en tredjedel av medlems- staterna. Den gemensamma uppsättningen av kunskaper, färdigheter och kompetenser utgör en kombination av vad som krävs i utbild- ningssystem tillämpliga i minst en tredjedel av medlemsstaterna (oberoende av om man förvärvat dessa kunskaper inom ramen för en allmän utbildning vid universitet eller högskola, eller inom ramen för en yrkesutbildning). Den gemensamma referensramen bygger på de nivåer som definieras i bilaga II i rekommendationen om kvalifikationer för livslångt lärande75 och täcks inte av en annan gemensam utbild- ningsram eller det automatiska erkännandet i direktivets avdel- ning III kapitel III. Utbildningsramen har utarbetats i enlighet med ett öppet förfarande som inbegriper relevanta intressenter från medlems- stater där yrket inte är reglerat. Utbildningsramen tillåter medborgare från samtliga medlems- stater att utnyttja den gemensamma utbildningsramen utan att först behöva vara medlemmar i eller registrerade hos en yrkesorganisation. De gemensamma utbildningsramarna kan även avse specialiseringar av ett yrke förutsatt att specialiseringarna rör yrkesverksamhet där tillträdet till och utövandet av verksamheten regleras i de medlems- stater där yrket redan erkänns automatiskt, men inte specialiseringen i sig. Ett medlemsland ska undantas från skyldigheten att införa den gemensamma utbildningsramen, och behöver därigenom inte auto- matiskt erkänna yrkeskvalifikationer som förvärvats enligt utbild- ningsramen, om ett av följande villkor är uppfyllda: Ingen utbildningsinstitution i landet erbjuder sådan utbildning i det berörda yrket. Införandet av den gemensamma utbildningsramen skulle ha negativa konsekvenser för hur landets utbildnings- och yrkes- utbildningssystem är uppbyggt. 75 och rådets rekommendation av om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Väsentliga skillnader mellan utbildningsramen och den utbild- ning som krävs nationellt utgör ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen, folkhälsan eller tjänstemottagarnas säker- het och miljöskyddet. Kommissionen får begära förtydliganden från medlemsstaten om i vad mån villkoren för att inte tillämpa en gemensam utbildningsram kan anses vara uppfyllda. En sådan begäran måste besvaras . Kommissionen fattar beslut om att fastställa en gemensam utbildningsram genom delegerade akter, och kan även anta dele- gerade akter för att ange nationella yrkeskvalifikationer och natio- nella yrkestitlar som omfattas av automatiskt erkännande i enlighet med den gemensamma utbildningsram som antagits. Medlemsstaterna ska efter det att en dele- gerad akt om en gemensam utbildningsram antagits informera om de nationella kvalifikationerna och förekommande yrkestitlar som berörs av den gemensamma utbildningsramen samt i vad mån man önskar göra undantag från att tillämpa utbildningsramen och motiven till detta. Med ett gemensamt utbildningsprov avses ett standardiserat lämplighetsprov som finns tillgängligt i alla deltagande medlemsstater och som är reserverat för innehavare av en särskild yrkeskvalifikation. Medlemsstaterna ska godta sådana kvalifikationer som godkänts vid ett gemensamt utbildningsprov och ge innehavaren tillträde till och rätt att utöva yrket på samma villkor som dem som förvärvat yrkes- kvalifikationer i enlighet med nationella krav. Yrkesorganisationer på unionsnivå såväl som yrkesorganisa- tioner eller behöriga myndigheter på nationell nivå från minst en tredjedel av medlemsstaterna får föreslå gemensamma utbildnings- prov som uppfyller följande villkor: Det gör det möjlighet för fler yrkesutövare att arbeta i andra medlemsländer. 76 Artikel 49b i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Yrket som omfattas av utbildningsprovet är reglerat, eller utbildningen som leder till yrket är reglerad, i minst en tredjedel av medlemsstaterna. Det gemensamma utbildningsprovet har utarbetats i enlighet med ett öppet förfarande som inbegriper relevanta intressenter från medlemsstater där yrket inte är reglerat. Medborgare från samtliga medlemsstater får delta i det gemensamma utbildningsprovet och medverka i den praktiska organiseringen av ett sådant prov i medlemsstaterna utan att först behöva vara medlemmar i eller registrerade hos en yrkesorganisation. En medlemsstat ska undantas från skyldigheten att anordna ett gemensamt utbildningsprov och bevilja automatiskt erkännande om ett av följande villkor uppfylls: Det berörda yrket är inte reglerat i landet. Innehållet i det gemensamma utbildningsprovet minskar inte i tillräcklig utsträckning de allvarliga hot mot folkhälsa eller tjänstemottagarnas säkerhet som är relevanta i landet. Innehållet i utbildningsprovet kommer göra yrket betydligt mindre attraktivt jämfört med de nationella kraven. Kommissionen får begära förtydliganden från medlemsstaten om i vad mån villkoren för att inte tillämpa ett gemensamt utbildningsprov kan anses vara uppfyllda. En sådan begäran måste besvaras . Kommissionen fattar genom delegerat akt beslut om att fast- ställa innehållet i ett gemensamt utbildningsprov och de krav som gäller för att göra och klara provet. Kommissionen får även anta en genomförandeakt för att ange de medlemsstater där utbildnings- provet ska anordnas, hur ofta det ska anordnas under ett kalenderår och övriga arrangemang som krävs för anordnandet av proven i medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska efter det att en delegerad akt om ett gemensamt utbildningsprov antagits informera om den tillgängliga kapaciteten för att anordna sådana prov, samt i vad mån man önskar göra undantag från att tillämpa det gemensamma utbildningsprovet och motiven till detta. 4.13.5Granskning av nationella krav och rapportering till kommissionen Det är viktigt att på förhand kunna skaffa sig information om vad som gäller i ett annat land om man överväger att söka jobb där eller erbjuda sina tjänster som egenföretagare, men också om man står i begrepp att anlita en person som förvärvat kompetens i ett annat land. För att öka transparensen och säkerställa att de krav som upprätthålls för viss typ av verksamhet i medlemsländerna inte är mer långtgående än nödvändigt, krävs i det moderniserade yrkes- kvalifikationsdirektivets artikel 59 en ingående inventering av situationen i de olika medlemsländerna (den s.k. transparens- artikeln). Medlemsländerna ska lämna över följande information till kommissionen, ; En förteckning över befintliga reglerade yrken där det även anges vilken verksamhet varje yrke omfattar. En förteckning över reglerade utbildningar med särskilt upplägg. En förteckning över yrken där man avser utöva en förhands- kontroll av yrkeskvalifikationerna innan tillfällig verksamhet får tillåtas samt en motivering av varför förhandskontrollen är nödvändig. Alla ändringar av dessa förteckningar ska anmälas till kommissionen utan dröjsmål. Medlemsstaterna ska via anmäla till kommissionen de lagar och andra författningar som antas när det gäller utfärdande av bevis på formella kvalifikationer inom de yrken som omfattas av det automatiska erkännandet i kapitel III.77 Anmälan ska innehålla uppgifter om utbildningsprogrammens längd och innehåll. Kommissionen ska genom delegerade akter uppdatera de titlar som medlemsstaterna antagit som bevis på formella kvalifikationer, och i tillämpliga fall, de organ som utfärdar bevis om formella kvalifikationer; de intyg som åtföljer dessa bevis samt motsvarande yrkestitlar återgivna i bilaga V, förutsatt att författningarna är i linje 77 Artikel 21a i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Om lagarna och författ- ningarna reglerar bevis på formella kvalifikationer för arkitekter ska anmälan också göras till övriga medlemsstater. med villkoren i kapitel III (dvs. avseende automatiskt erkännande baserad på samordning av minimikrav för utbildning).