sou · H2B34 · 2014-02-03 00:00:00 — Nedan kommer olika anledningar till att finansiell rådgivning behövs och kan skapa värde att diskuteras mer i detalj. Inspiration har sökts bl.a. i , , Mandrian & Tufano (2010) som diskuterar olika skäl för att finansiella regleringar behövs för kon- sumenter och i Inderst (2011) och Tapia och Yermo (2007) som behandlar olika faktorer som hindrar en individ från att (utan en råd- givares hjälp) fatta goda investeringsbeslut. Notera att diskussionen nedan utgår från att rådgivningen är en tjänst som kan efterfrågas, som får ett pris på en marknad, och som sker i kundens intresse, dvs. att det finns en väl fungerande rådgivningsmarknad. En grundläggande anledning till behov av konsumentskydd och stöd är att många finansiella beslut som en konsument ska fatta är av avgörande betydelse för konsumentens framtida ekonomiska 13 , , Mandrian & Tufano (2010) och (1995). Att välja är att avstå Besluten resulterar normalt i att en affärsförbindelse in- leds i någon form genom ett mer eller mindre komplicerat avtal med en betydligt starkare part; ett finansiellt företag. Det är inte ovanligt att sådana avtal omfattar någon form av risktagande och sträcker sig över en mycket , vilket innebär att det också kan ta innan konsumenten ser det faktiska utfallet. Behovet av skydd genom lagreglering är uppenbart, men att genom rådgiv- ning få del av en tredje parts analys och bedömning kan också vara ett sätt för konsumenten att själv minska risken för ett felaktigt beslut.14 Utbudet av finansiella produkter är mycket stort, liksom varia- tionsrikedomen. Ofta är produkterna komplexa och mycket svåra att förstå för konsumenterna. Konsumenterna är därtill i många fall tvingade att ta ställning och göra egna val inom såväl statliga pensions- system som beträffande tjänstepension. Att söka information om och utvärdera information om de möjligheter som finns är en mödosam process för en enskild konsument.15 En rådgivare har normalt helt andra möjligheter och resurser än den enskilda konsu- menten att samla information från marknaden och göra analyser av produkter och aktörer. Rådgivarens stordriftsfördelar innebär att det kan bli ekonomiskt gynnsamt att utnyttja rådgivaren i stället för att söka efter produkter och göra analysen själv, även om man skulle kunna det. I ett större perspektiv innebär också rådgivarnas analyser och utvärderingar att konsumenternas motparter på finans- marknaden sätts under större press, vilket bör leda till mer effektiva finansiella marknader och pressade priser. Konsumenter uppvisar också olika typer av kognitiva begräns- ningar som innebär att de inte alltid kommer att bete sig rationellt och försöka maximera nyttan med ett investeringsbeslut. Detta är temat för forskning inom behavioral finance16 som fått allt mer upp- märksamhet . 14Se vidare kapitel 5 nedan där utredningen diskuterar frågan om hur konsumentskyddet vid finansiell rådgivning är utformat. 15Andersson och Korling (2012) beskriver en beslutstrappa med fyra steg (identifiera, defi- niera, välja och utvärdera) och använder den i sin analys av hur konsumentinformation avse- ende finansiella tjänster bör regleras. 16Se exempelvis följande litteratur av några banbrytande forskare inom behavioral finance; Kahneman (2011) och Sunstein & Thaler (2009). Här kan även hänvisas till en rapport från Financial Conduct Authority i , Occasional Paper No. 1 Applying behavioural economics at the Financial Conduct Authority (2013). I rapportens andra del beskrivs bl.a. hur forskningen inom behavioural finance kan och bör beaktas när regleringar av finans- marknaden övervägs. Att välja är att avstå Enligt behavioral finance har rådgivningen ett värde för konsu- menten om rådgivaren kan hjälpa konsumenten att ändå fatta de långsiktigt rationella besluten, som annars skulle ha varit svåra att fatta på grund av de kognitiva begränsningarna. Ett exempel på en sådan begränsning är att konsumenten lägger alltför stor vikt vid konsumtion i dag17 och därmed inte har tillräckliga incitament för att till exempel spara till pensionen. En rådgivare kan exempelvis hjälpa till att motivera till ett större sparande som ger bättre nytto- nivå . En annan typ av kognitiv begränsning är finansiell analfabe- tism (eng. financial illiteracy). Empiriska studier18 visar att kun- skapsnivån hos många konsumenter är oroväckande låg. Detta kan leda till brist på aktivitet eller dåliga beslut. Att lära och genom att pröva sig fram och misslyckas är naturligtvis inte heller ett bra alternativ för konsumenter när det gäller finansiella beslut. Därtill kommer att många viktiga finansiella beslut bara fattas vid några enstaka tillfällen under livet som finansiell innova- tion ofta sker så snabbt att konsumenten inte kan hinna lära sig allt det nya. Små felbeslut, som kunde ha undvikits, kan dessutom få förödande finansiella konsekvenser för den enskilde.19 Det är vanli- gare för personer med låg finanskunskap eller låg utbildning gene- rellt att fatta felaktiga beslut, och därför kan sådana personer ha extra stor nytta av rådgivning som de också i högre grad riskerar att utsättas för oseriösa rådgivare. De kognitiva begräns- ningarna kan dessutom variera över livet, så att störst misstag när det gäller finansiella beslut görs när man är ung eller gammal20, vilket innebär att dessa ålderskategorier kan ha extra stort behov av rådgivning. Ett annat problem när det gäller inlärning inom det finansiella området är att man normalt inte brukar ta råd av eller lära av släkt, vänner och bekanta. Dels utsätts vi alla av samma utveck- ling inom de finansiella marknaderna inkl. ev. finansiella chocker, dels finns det något av ett socialt tabu när det gäller att prata om sin privatekonomi. Detta varierar mellan länder och kulturer. En gissning är att vi i i högre grad än i många andra länder und- viker samtalsämnen som rör privatekonomiska förhållanden, en 17Se exempelvis Laibson (1997) om s.k. hyperbolisk diskontering. 18Se exempelvis Almenberg och (2011) som gjort en svensk studie. 19Cambell (2006). 20Agerwal, Driscoll, Gabaix och Laibson (2009). Att välja är att avstå konsekvens av vår uppväxt senare hälft med de politiska strömningar som då dominerade. Enligt teorier inom behavioral finance påverkas dock våra beteen- den i hög grad av att vi i många årtusenden varit beroende av att få tillhöra en flock. Vi skulle därför vara benägna att anpassa oss till den breda massan, och att göra som det stora flertalet gör. Det skulle i så fall få betydelse för våra finansiella beslut genom vår benä- genhet att följa massans beteenden. Detta kan bli viktigare än att fatta det beslut som är mest gynnsamt utifrån den egna situationen och egna preferenser. Andra kognitiva begränsningar som innebär att finansiell rådgiv- ning kan fylla en viktig funktion är att konsumenter som saknar förtroende för det finansiella systemet medvetet väljer att stå utan- för de finansiella marknaderna helt och hållet.21 Det kan vara viktigt för en konsument att ha en finansiell råd- givare som kan skapa trygghet och se till att relevanta finansiella frågeställningar för individen beaktas. Om man mer konkret funde- rar över vilka kunskaper som en individ behöver ha, åtminstone i teorin, för att fatta relevanta och korrekta beslut blir behovet av finansiell rådgivning ännu tydligare. Förutom olika teoretiska och matematiska kunskaper behöver konsumenten också ha kunnande och förmåga att bedöma hur den ekonomiska situationen kan kom- ma att utvecklas och påverkas av olika faktorer . Kun- skaper behövs om exempelvis arbetsmarknad, skattessystem, statlig pension, tjänstepension och den personliga situationen i övrigt. Särskilt svårt är det att kunna uppskatta framtida utveckling och att förstå de risker som finns i framtida flöden och den egna balansräk- ningen. Det kan också vara svårt att bedöma vilken risktolerans man själv har, eller kommer att ha . Många av de instrument som kan vara till nytta för konsumen- ten för att hantera den finansiella situationen är komplicerade och svåra att förstå, som studier visar att konsumenter i all- mänhet tycker att en enkel procentberäkning kan vara svår nog.22 För att individen själv ska kunna manövrera i denna komplicerade miljö och faktiskt nå fram till ett väl avvägt beslut, krävs ett kun- 21Cole & Shastry (2009). 22Almenberg och (2011) har undersökt svenskars räknefärdighet och finansiella förmåga genom att studera ett representativt urval av 1 300 personer. Slutsatsen är att många vuxna svenskar har en dålig räkneförmåga och bristande finansiell förmåga. Skillnader finns i resultaten: unga, lågutbildade och kvinnor presterade sämre i undersökningen. Liknande resultat har framkommit vid undersökningar i andra länder, se exempelvis Lusardi (2008). Att välja är att avstå nande som endast ett fåtal personer i praktiken kan ha.23 Det blir tydligt att det skulle kunna vara till nytta för individen att få råd från en kunnig person om vilka beslut som är viktiga mot bakgrund av den egna situationen, om vilka alternativ som finns att välja bland och hur dessa kan bedömas. Det är uppenbart att det borde finnas ett tydligt och utbrett behov av finansiell rådgivning. Om utvecklingen och det ökade behovet av rådgivning Under de senaste 15–20 åren har de finansiella frågeställningarna blivit både viktigare och svårare för konsumenterna Man kan bl.a. notera följande utveckling: Vi lever allt längre, vilket ställer krav på ökat sparande eller att vi arbetar längre. är vi medvetna om att vi inte kan för- vänta oss samma trygghet från det statliga pensionssystemet som äldre generationer mött.24 Det är allt vanligare att man går in och ut ur arbetslivet eller under livet och att man byter arbetsgivare eller yrke. Tidsbegränsade anställningar ökar. Oavsett om förändringarna beror på egna val eller på oönskade händelser ökar behovet av finansiell planering och buffertar. Det statliga pensionssystemet är premiebestämt, och delvis fon- derat, med möjlighet för de enskilda pensionsspararna att själva bestämma sammansättningen av sina fondplaceringar. Avsikten med pensionsreformen var bl.a. att ge individen möjlighet att bestämma över den finansiella risken i en del av sitt statliga pensionssparande som inte några begränsningar (annat än vissa formella krav på fonder och fond- bolag) infördes avseende fondutbudet. Resultatet blev ett mycket stort fondutbud, och att endast en liten del av spararna är aktiva i systemet. Det har öppnat upp för olika förvaltningsföretag att sälja rådgivnings- och förvaltningstjänster för relativt höga av- 23Detta behöver inte innebära att besluten alltid är så komplexa, men för att se vad som faktiskt är de viktigaste parametrarna för beslutet behövs både kunnande och insikter. 24Se slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25). Enligt utredningen bör det införas en riktålder för när man ska gå i pension. Rikt- åldern ska följa medellivslängden. Avsikten är att riktåldern blir ett tydligt icke-valsalternativ för pensionering för de som vill få en godtagbar pensionsnivå. Åldersgränserna i det all- männa pensionssystemet och närliggande system bör enligt utredningen anknyta till rikt- åldern. Att välja är att avstå gifter till premiepensionssparare som inte är bekväma med det finansiella ansvar och den valfrihet för den enskilde som är följ- den av reformen.25 Från ett konsumentskyddsperspektiv har dessa tjänster inte alltid varit problemfria. Även tjänstepensionsplanerna har gått mot att bli premie- bestämda26 och en stor del av sparandet går även där till fondför- säkring där konsumenten själv får bära den finansiella risken. Det finns en generation av äldre personer som varit med om en kraftig värdetillväxt på de bostäder som de äger. Dessa personer kan ha relativt stora förmögenheter i form av fastig- heter vilket kan göra dem attraktiva för mer eller mindre seriösa finansiella aktörer. Räntorna har fallit kraftigt . Detta har medfört att de traditionella livbolagens solvens har försämrats och varierar den mycket mellan bolagen. Val av försäk- ringsbolag har därmed blivit en allt viktigare fråga. Detta kom- mer att förstärkas vid ett ev. införande av flytträtt, dvs. ökade möjligheter att flytta värdet av en försäkring från ett försäk- ringsbolag till ett annat.27 Därtill har pressen på livbolagen med- fört ökad kreativitet när det gäller utveckling av livförsäkrings- produkter, vilket ställer ökade krav på konsumenten vid produkt- jämförelser och produktval. Volatiliteten på de finansiella marknaderna har varit mycket hög, inte minst under finanskrisen (Lehman- krisen) och under den därpå följande perioden av statsfinansiella problem inom EU. Detta har skärpt riskmedvetenheten och bidragit till att intresset för finansiella beslut minskat, som besluten blivit viktigare. 25Premiepensionssystemets funktion har analyserats i en interdepartemental utred- ning. I den departementspromemoria (Ds 2013:35 Vägval för premiepensionen) som remitte- rats , redovisas bland annat tre olika problem med systemets kon- struktion. Utöver att systemet har högre kostnader än nödvändigt, lyfter utredningen fram problem som har koppling till den enskilde spararens förmåga att ta ansvar för sina place- ringar av premiepensionen. Premiepensionssystemet omfattar cirka 850 placeringsalter- nativ. Eftersom fondernas resultat varierar mycket, uppnår spararna enligt utredningen också vitt skilda förvaltningsresultat; den förväntade spridningen i utfall är förhållandevis stor, vilket delvis kan förklaras av att de flesta sparare, och då särskilt svaga grupper i samhället, har stora svårigheter att fatta placeringsbeslut och tenderar att i hög utsträckning göra olika typer av investeringsmisstag. 26De flesta tjänstepensionsavtal för personer födda senare än 1972 är premiebestämda. 27Se betänkande Förstärkt försäkringstagarskydd (SOU 2012:64). Att välja är att avstå Med dagens låga räntenivåer och globala ekonomiska osäkerhet är det osäkert hur god avkastning ska kunna skapas framöver.28 Det blir allt viktigare att göra kloka val och att vara medveten om hur avgifterna kan urholka sparkapitalet. Hushållens belåningsgrad är högre . Det innebär ökad osäkerhet för individen och kan vara ett tecken på bristande råd- givning avseende individens finansiella ställning. Utbudet av avancerade och komplicerade finansiella produkter riktade till konsumenter har ökat kraftigt. Det förefaller som om aktörer på den pressade finansmarknaden har sett en möjlig- het i att erbjuda produkter med höga avgifter och dålig transpa- rens direkt till konsument. Sammantaget innebär allt detta att behovet av rådgivning har ökat kraftigt . Förmodligen mycket mer än någon kun- nat räkna med eller förutspå. När Utredningen om finansiell råd- givning till konsumenter lämnade sitt betänkande (SOU 2002:41) hade utvecklingen bara börjat. Konsumenternas utsatthet har ökat dramatiskt . Det är intressant att notera att i många fall är det politiker eller arbetslivsorganisationer som drivit fram beslut som ökat konsu- menternas utsatthet och behov av finansiell rådgivning. Besluten har dels varit ideologiska, dels varit framtvingade av ohållbara finan- siella lösningar. I den mån besluten har varit ideologiskt betingade (i en underliggande strävan att öka den individuella friheten) har den ökade friheten i sig, av beslutsfattarna, setts som en positiv utveck- ling för konsumenten. Syftet har varit att stärka konsumentnytta och konsumentmakt. förefaller man ha överskattat, eller inte brytt sig om att skatta, konsumenternas vilja och förmåga att fatta beslut i finansiella frågor rörande den egna ekonomin. exempelvis Ds 2013:35, s. 7. Det är svårt att göra framtidsprognoser för kapitalmark- naden. Investerare förväntas bland annat utifrån finansiell teori erhålla en risk- premie, dvs. ersättning för att kapitalägaren utsatt sig för risk. Kapitalmarknaden i sig skapar inte avkastning. På aktiemarknaden är det underliggande företag som utvecklas och skapar vinster till ägarna som är grundläggande för värdeutvecklingen. Emellertid har det på kapital- marknaden blivit allt tydligare att grunderna i nationalekonomi, dvs. utbud och efterfrågan styr priser även på kapitalmarknaden. Detta innebär att kapitalströmmar blivit allt viktigare för den kortsiktiga prisutvecklingen på de finansiella marknaderna. Väst- världens högre grad av fonderade pensionssystem har inneburit att stora mängder kapital sökt eller söker sig till kapitalmarknaden. Detta har sannolikt påverkat prisbilden och bidragit till en prisuppgång. På kapitalmarknaden förväntas allt lägre avkastningskrav framåt i tiden. Räntenivåerna är på historiskt mycket låga nivåer, där räntor t.o.m. blivit negativa. Mot bakgrund av detta behöver inte den kapitalmarknadsutveckling som varit under 2000- talet, som är svagare än de historiska förväntningarna, vara onormala framöver. Att välja är att avstå Kanske är det därför som man inte har sett det som särskilt ange- läget att konsumenterna (skattebetalarna/arbetstagarna) fått till- gång till sådan finansiell rådgivning som de behöver, utan lämnat konsumenterna ensamma med viktiga beslut som kan få avgörande effekter på deras ekonomiska situation som pensionärer. Lagstif- taren har insett att konsumenter kan skadas av oseriös rådgivning, och velat skydda dem mot detta. Men man har inte på allvar tagit tag i det grundläggande problemet, att stärka konsumentens ställ- ning genom att hjälpa dem med de verktyg som de behöver i form av egen kompetens eller för den delen tillgång till adekvat rådgiv- ning. Som konstaterades ovan har forskningen inom behavioral finance fått mycket uppmärksamhet bland forskare i finan- siell ekonomi utifrån insikten att individer faktiskt inte är rationella på det sätt som såväl ekonomiska forskare som lagstiftare brukar anta. Just de reformer som fört med sig att fler beslut och mer risk lagts ut på enskilda konsumenter har vilat på funda- mentet att välinformerade individer fattar rationella beslut. Därför har det varit lätt att motivera reformerna, och det enda som behövts har varit att se till att ge kunderna nödvändig information så att de själva kan fatta de bästa besluten. Men när kunskaper från psykolo- gisk vetenskap om hur människor faktiskt agerar och fattar beslut läggs till den ekonomiska vetenskapen blir implikationerna annor- lunda. Man kan inte förvänta sig att konsumenten i alla situationer ska fatta rationella beslut. Det finns så mycket annat som styr och påverkar konsumenten i eller situationen. Om man ändå vill behålla möjligheterna till individuella val (så att den finansiella risken kan läggas på individen, vilket beslutsfattarna normalt önskar) behöver man enligt anhängarna av forskningen inom behavioral finance ge konsumenten en knuff i rätt riktning29, t.ex. genom olika slags förval, så att de kommer att fatta beslut som är åtminstone rimligt bra med utgångspunkt i den individuella situationen. Därför, och kanske också för att förhindra att staten eller arbetsgivaren i slutändan ändå behöver ta ansvar för individens situation, läggs kraft på att utforma exempelvis pensions- system så att den spararen som kanske saknar både intresse och kunskap dirigeras att fatta lämpliga beslut. Det är steg i rätt rikt- ning men löser inte konsumentens alla problem. 29 Se t.ex. Sunstein och Thaler (2009). Att välja är att avstå Sammanfattningsvis visar analysen och diskussionen ovan att kon- sumentens behov av finansiell rådgivning borde vara stort och ha ökat . Den rådgivning som enligt rimliga förvänt- ningar borde vara mest efterfrågad, är sådan rådgivning som är nära relaterad till konsumentens egna ekonomiska förutsättningar och preferenser när det gäller risktagande. Ekonomer brukar anta att konsumenter vill maximera sin nytta över livet, vilket normalt inbegriper att konsumtionsmöjligheterna bör maximeras och jämnas ut över livet, åtminstone över någon viss miniminivå. Rådgivning skulle således behövas avseende såväl sparande, lån, som finansiellt risktagande i sig. Om rådgivning kan bidra till att nyttan totalt sett över livet ökar borde det finnas en betalningsvilja för att få tillgång till sådan rådgivning. Det borde således, utifrån ett behovsperspektiv, kunna finnas förutsättningar för en konkret efterfrågan och för en marknad beträffande den typ av rådgivning som här diskuterats att utvecklas. En förutsättning för detta är dock att konsumenten måste förstå vilket värde den finansiella rådgivningen kan tillföra, vilket i sig förutsätter en del kunskaper. Konsumenten måste också ha möjlig- het att värdera om kvaliteten på de råd som den enskilde rådgivaren kan lämna är tillräckligt god. Detta är mot bakgrund av diskuss- ionen ovan ett särskilt problem när det gäller finansiell rådgivning; de som behöver rådgivningen bäst har också förmodligen svårast att utvärdera rådgivningens kvalitet och värde.30 Dessa problem, och andra, diskuteras vidare i följande avsnitt. 3.3.2Efterfrågan på finansiell rådgivning; hur yttrar den sig? I avsnittet ovan konstaterades att konsumenternas behov av finan- siell rådgivning i form av bred rådgivning avseende sparande, be- låning och finansiellt risktagande över livet borde vara stort och ha ökat . Detta avsnitt syftar till att belysa hur konsu- mentens behov av finansiell rådgivning faktiskt yttrar sig, och att diskutera hur olika faktorer kan påverka konsumentens efterfrågan. Man kan till att börja med konstatera att behovet inte genererat en sådan efterfrågan att det uppstått en egentlig separat marknad 30 Se (2009) för en diskussion om ett trilateralt dilemma i rådgivningen, och Hackethal, Haliassos och Jappelli (2010) för en analys av hur intressekonflikter i rådgiv- ningen särskilt kan drabba mindre sofistikerade konsumenter. Att välja är att avstå för sådan rådgivning. Antalet oberoende rådgivare som erbjuder sådana tjänster är litet.31 I diskussioner om ett eventuellt provisionsförbud för försäkringsförmedlare och andra rådgivare framförs ofta som motargument att det inte finns betalningsvilja bland konsumenter för den här typen av tjänster. Uppenbarligen har den inte bedömts vara tillräckligt intressant för att skapa ett separat utbud, vilket dock förstås skulle kunna förklaras med att konsumenten varit nöjd med rådgivningen så som den bjuds ut (oftast i samband med förmedling eller försäljning av finansi- ella produkter och tjänster). En annan förklaring är att rådgivarna så starkt fördragit provisionsmodellen att de inte av ekonomiska skäl velat erbjuda helt oberoende rådgivning mot en avgift. Men det kan också vara så att konsumenternas behov av rådgivning inte uttryckts i en explicit efterfrågan på grund av andra skäl. Möjliga sådana förklaringar ska diskuteras här.32 Ytterst borde efterfrågan bestämmas av konsumentens bedöm- ning av vilket mervärde en rådgivare kan bidra till att skapa, men det finns olika typer av svårigheter och störningar som gör att andra saker styr. Det handlar bl.a. om konsumentens kompetens och förmåga att utvärdera rådgivaren, men också om konsumen- tens självuppfattning och självförtroende, om det förtroende som konsumenten känner för rådgivaren, om att det är lätt att förtränga sådant som är svårt eller tråkigt, eller om önskan att skjuta upp svåra beslut åtminstone till morgondagen. Innan den något teoretiska diskussionen om hur konsumentens behov yttrar sig, skulle det vara intressant att ge lite mer konkret information som belyser konsumenternas faktiska agerande på detta område. Det finns tyvärr få sådana undersökningar gjorda i . En undersökning som ger viss värdefull information är dock den undersökning som på utredningens initiativ genomfört tillsammans med och av marknadsföringen av finansiella tjänster.33 Undersökningen genomfördes dels som en s.k. webb-undersök- ning (avseende personer ), dels genom telefon- 31Se vidare avsnitt 10.2.3 angående utredningens resonemang om oberoende finansiell råd- givning.