sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — sou 2014 6 d1 Betänkande av Utredningen om män och jämställdhet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade kommittédirektiv om frågor som rör män och jämställdhet (dir. 2012:97). Tilläggsdirektiv beslutades (dir. 2013:50). Med stöd av regeringens bemyndigande tillsatte därefter statsrådet som har till uppgift att föredra ärenden om jämställdhet vår utredning. Till särskild utredare förordnades Per . Han efterträddes av . Till sakkunnig förordnades . Hon efterträddes av . Till experter förordnades , Inti , Fataneh Farahani, , , och . Som sekreterare anställdes fr.o.m. och . har varit huvudsekreterare. Vi har haft namnet Utredningen om män och jämställdhet (U 2012:10). Härmed överlämnar vi betänkandet Män och jämställdhet (SOU 2014:6). Vi har härmed slutfört vårt uppdrag. Utredningsdirektiven och arbetets uppläggning m.m. ..... Vår utrednings arbete .............................................................. Disposition av resultatet av vårt arbete .................................. Vilket har mitt uppdrag varit? Vad menas med jämställdhet?.............................................. Varför utreda män och jämställdhet?...................................... 2.4Vad har hänt och händer i vårt samhälle som påverkar 2.5Män finns i samhällets topp men tillhör också de mest Mäns skilda villkor behöver uppmärksammas........................ Maskuliniteter i förändring........................................... Från i princip till i praktik? Betydelsen av begreppet maskulinitet..................................... Maskulinitet och makt ............................................................. Sårbarhet och riskbeteenden.................................................... Intimitet, förändring och normkritik ..................................... Välfärdspolitik och globalisering............................................. Migration, främlingsfientlighet och demografi ...................... Min sida – ............................................. Mäns skilda villkor ...................................................... Om begreppet intersektionalitet ............................................. Mäns maktpositioner i siffror.................................................. Män och ekonomiska resurser................................................. Män och klass ........................................................................... Män och demografi .................................................................. Män och geografi...................................................................... Etnicitet och segregation ....................................................... Heteronormer och hbt-personer........................................... Min sida – Inti ............................................. Män och utbildning .................................................. Utredningar om jämställdhet och utbildning....................... Maskulinitet i skolan.............................................................. Min sida – Fataneh Farahani ............................................. Mäns betalda och obetalda arbete.............................. Hemarbete och övrig tidsanvändning................................... Min sida – ........................................... Män, familj och föräldraskap ..................................... Föräldraledighet och pappapolitik ........................................ Separationer och vårdnadsfrågor........................................... 7.3Faderskapspresumtion för samboende och möjligheter Min sida – ............................................... Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet ...................... Skillnader i mäns och kvinnors hälsa .................................... Jämlikhet när det gäller hälsa och vård? Mäns normer om hälsa........................................................... Skillnader mellan män ............................................................ Sjukpenning – män, kvinnor och ansvar för barn................. Arbete och hälsa ..................................................................... Medellivslängd och överdödlighet......................................... Mäns sociala utsatthet ............................................................ Jämställdhet och hälsa ............................................................ Min sida – ................................................. Män och våld ........................................................... Män som förövare och offer .................................................. Män och våldsnormer............................................................. Mäns våld mot kvinnor .......................................................... Sexuellt våld och trakasserier................................................. Våldspreventivt arbete med killar och män .......................... Jämställdhet minskar våld ...................................................... Män och sexualitet.................................................... Frågor om sex och jämställdhet ............................................ Mäns sexuella hälsa................................................................. Sex- och samlevnadsundervisning ......................................... Pornografi och kränkningar på internet ............................... Prostitution och sexköp ........................................................ Att bearbeta attityder till jämställdhet ................................. Mäns – och kvinnors – attityder till jämställdhet ................ Män och främlingsfientliga attityder .................................... Forskning om och verksamheter kring män och Forskning om män och maskulinitet.................................... Verksamheter som arbetar med män och jämställdhet........ Avslutande perspektiv och slutsatser .......................... Föreställningar om manskris ................................................. En växande jämställdhetsklyfta ............................................. Vad betyder samhällsförändringarna för män? Ansvaret för en jämställd framtid ......................................... Våra övergripande slutsatser ................................................. Bilaga 3 Maskuliniteter i förändring............................................. Bilaga 4 Känslan och platsens betydelse för mäns sociala Bilaga 5 Män, föräldraledigheten och föräldraförsäkringen........ Män, kropp och hälsa ...................................................... Män och social utsatthet – en översikt........................... Män, våld och jämställdhet ............................................. 9.Mäns maktpositioner i siffror 11.Män, demografi och geografi 12.Män utanför städerna – om konstruktionen av rurala maskuliniteter och identiteter under förändring 13.Jämställdhet, etnicitet och andra män – ett intersektionellt perspektiv på förändringar av maskulinitet efter migration 14.Mäns sexualitet och hbt-personer 16.Mäns användning av tiden 17.Föräldraskap och arbetsliv – om lojalitetskonflikter i familjelivets vardag 18.Män i tvister om vårdnad, boende och umgänge 19.Kompetensen inom andrologi och tillgängligheten till andrologisk vård i 20.Män tycker, tänker och gör 21.Översikt kring svensk, nordisk och internationell maskulinitetsforskning 22.Etablerade verksamheter som arbetar med män och jämställdhet – en svensk kartläggning med internationell utblick 23.Den svenska jämställdhetsdiskursens exkluderingar – en intervjustudie om jämställdhet, den nye mannen och andra män Välkommen att ta del av resultatet av det utredningsarbete jag har haft glädjen att leda. Vi i utredningen – sakkunnig, experter, sekreterare och jag själv, har haft i uppdrag att kartlägga och analysera frågor om män och jämställdhet – mer om detta i kapitel 2. Det har varit ett roligt och krävande arbete. Roligt därför att det varit lärorikt och spännande att ta sig an jämställdhetsfrågan utifrån ett mansperspektiv. Krävande därför att området är mycket stort och för att jämställdhet ibland är ett område som väcker starka känslor. Vi har, även om många forskare varit inblandade, försökt skriva på ett språk och med termer som ska göra att de allra flesta ska kunna förstå och förhålla sig till det vi skrivit. Detta därför att en viktig ambition med vårt arbete är att så många som möjligt ska kunna vara delaktiga i jämställdhetsdebatten – det behövs. Jämställdhet är ett mycket brett område. Det handlar om människors lika möjligheter och det handlar om framtiden för oss och våra barn. Du som vill ta del av våra resultat, och det hoppas vi verkligen du vill, kan göra det med olika fördjupningar. Vill du ta del av vår sammanfattning har vi en sådan som du finner några sidor framåt. Vill du därtill ta del av våra avslutande perspektiv och slutsatser finner du dem i kapitel 13. Vill du därtill ta del av de fakta vi arbetat med och våra resonemang finner du detta i kapitel 1–12. I inledningen till varje kapitel 2–12 finner du en ruta med huvudbudskapen i kapitlet. Vill du därtill ta del av referenserna till dessa kapitel finner du dem samlade efter kapitel 13. Vill du därtill ta del av ett antal av de underlagsrapporter vi beställt finner du dem i bilaga 3–8. Vill du därtill ta del av alla de underlagsrapporter vi beställt och själva tagit fram finner du dem i bilaga 9–23 på regeringens hemsida. Där finns för övrigt hela vårt betänkande. Experterna i utredningen har i personliga inlägg redovisat sina tankar kring män och jämställdhet. Deras tankar finner du under Min sida som, i bokstavsordning efter respektive författare, ligger mellan kapitlen. Jag har dock inte skrivit en sådan sida eftersom jag som särskild utredare haft förmånen att ensam få bestämma över allt annat som publicerats1. Vi hoppas att du, när du tagit del av fakta och våra tankar, lärt dig mer om män och jämställdhet och engagerar dig mer i den viktiga fråga vi haft i uppdrag att utreda. 1 Beslutandesrätten regleras i kommittéförordningen (1998:1474). Där framgår också att sakkunniga har rätt att foga särskilt yttranden till betänkandet. Vidare framgår att, om den särskilde utredaren går med på det, får den som är expert foga ett särskilt yttrande till betänkandet i frågor som omfattas av expertuppdraget. Vad gäller vårt betänkande har en av experterna aktualiserat denna möjlighet i en fråga, se kapitel 7. Arbetskraftsundersökningar (SCB) Bringing in the Bystander Critical Studies on Men Conflicts and Tactics Scale Delegationen för jämställdhet i Group on Gender & Employment European Men's Den ekonomiska och monetära Forum för levande historia Homosexuella, bisexuella, Homosexuell, bisexuella, Delegationen för jämställdhet i jämställdhetsintegrering i staten, placerat vid Nationella sekretariatet Köpare av sexuell tjänst Nationellt centrum för kvinnofrid Nordisk forening for forskning om Nordisk information för kunskap Parental Leave Equal & Non- statistik (SCB) jourer och tjejjourer i Statistics on income and living condition(SCB) levnadsförhållanden (SCB) Vi har haft i uppdrag att kartlägga och analysera frågor om män och jämställdhet i . Vi skulle enligt våra direktiv undersöka hur mäns livsituation förändrats och hur detta relaterar till jämställdhet och brist på jämställdhet. Det har vi gjort. Vi skulle enligt våra direktiv inte lämna förslag till åtgärder utan beskriva och analysera mäns livssituation i . Vi har därför redovisat våra uppfattningar i form av slutsatser. I kapitel 1 och 2 diskuterar vi vårt uppdrag och varför vi ser det som viktigt att uppmärksamma frågor om män i jämställdhets- politiken och i samhällsdebatten. Vi lyfter också fram att det sker en mängd förändringar i samhället som rör frågor bl.a. om demografi, ekonomi och arbetsmarknad, familj, hem och faderskap, individualisering, nation, klass och etnicitet samt sexualitet. Män och kvinnor har att möta och hantera dessa förändringar, vare sig man uppskattar dem eller inte. De påverkar direkt och indirekt jämställdheten och möjligheterna att leva ett jämställt liv. Inom en rad samhällsområden utmanas därför mäns själv- bilder. lever många traditionella normer kvar och hyllas, trots samhällelig förändring och politiska insatser. Jämställdhet som samhällelig fråga har i huvudsak drivits, och med framgång, av kvinnor. Jämställdheten har på många plan kommit långt, även om det fortfarande finns många brister. Många män har bejakat medan andra har observerat, förhållit sig passiva eller gjort motstånd. Det är hög tid att fler män tar ett större ansvar för ett jämställt samhälle och blir mer delaktiga i jämställdhets- arbetet. I vår utredning beskriver vi varför. Jämställdhet är i sig en enkel fråga. Den utgår från värderingen att människor, oavsett kön, ska ha samma möjligheter i livet. man den värderingen kan man se vilka förändringar som behöver ske i samhället. Jämställdhetsdebatten fokuserar med rätta på mäns större makt och större resurser. Män gynnas fortfarande generellt av köns- ordningen i samhället. Detta är uppenbart utifrån vår utredning. Men de könsnormer och handlingsmönster som begränsar kvinnors livschanser kan även påverka mäns livschanser negativt. Det är därför viktigt att mäns roller, insatser och villkor uppmärksammas i det jämställdhetspolitiska arbetet. Pojkars möjligheter i skolan, hur män balanserar arbete och familj, uttag av föräldrapenning och vårdnadsfrågor, mäns hälsa och ohälsa, social utsatthet och riskbeteenden, mäns våldsutövande och våldsutsatthet, attityder till sexualitet och till jämställdhet – allt detta är frågor som vi belyser i vår utredning. Det finns stora skillnader mellan olika mäns villkor i samhället. Mäns olika resurser och möjligheter får konsekvenser, i mäns och kvinnors liv, och påverkar mäns självbilder och beteenden. Män är överrepresenterade i samhällets topp men också när det gäller exempelvis självmord, missbruk och kriminalitet. Vi anser att förändrade mansnormer möjliggör förbättringar, i samhället generellt, och när det gäller de svårigheter som kan drabba män. Synen på män kan ibland bli ensidig och onyanserad när man talar om jämställdhetsfrågor. Det kan leda till att många män och kvinnor inte känner igen sig i diskussionen och därmed inte engagerar sig i den eller rentav tar avstånd från den. Vi har velat ge en fördjupad bild av män som tar hänsyn till både den generella bristen på jämställdhet i samhället och den mångsidighet som präglar mäns liv. Vi vill tro att alla pappor och mammor, mor- och farföräldrar önskar att deras barn och barnbarn ska ha samma möjligheter i livet alldeles oavsett om barnet eller barnbarnet råkar födas som pojke och flicka. Män, maskuliniteter och mansnormer i förändring Det finns många goda tecken på en mer jämställd utveckling i samhället. Många män tar ett ansvar för såväl förvärvsarbete som hem- och omsorgsarbete. Kvinnor bryter sig in alltmer på typiskt manliga områden. Men, enligt vår uppfattning går förändringarna för långsamt. De kan inte bara väntas in utan inom flera områden behövs samhälleliga, ibland strukturella, insatser för att driva på i jämställd riktning. I kapitel 3, Maskuliniteter i förändring, förklarar vi vad som menas med begreppet maskulinitet; ett begrepp som vi använder när vi diskuterar de sociala föreställningar som påverkar mäns liv. I kapitlet diskuterar vi hur analyser av män och jämställdhet kan balansera frågor om män och makt, män och sårbarhet, exempelvis mäns riskbeteenden och hierarkier mellan olika grupper av män. Förändrade maskulinitetsnormer utmanar patriarkala mönster och därför behövs uppmärksamhet på hur män och pojkar på olika sätt ger uttryck för intimitet, omsorg och förändring. Avgörande för förändring är dock att det i samhället ställs samma krav och förväntningar på män och kvinnor, pojkar och flickor när det gäller arbete, utbildning, omsorgsansvar, avståndstagande från våld, etc. Det är viktigt att synliggöra både den förändring av mansnormer som äger rum och det motstånd som finns mot denna förändring. Vi tar även upp hur hbtq-perspektiv och normkritiska metoder behövs för förändringsarbete tillsammans med män i skolan och i samhället. Avslutningsvis i kapitlet sätter vi män och jämställdhet i relation till frågor om välfärdspolitik, globalisering, migration, främlingsfientlighet och demografiska förändringar i samhället. För kapitel 4 har vi valt . Vi lyfter fram att män, även om förändringar skett, har en överväldigande del av maktpositionerna och den ekonomiska makten. De skilda villkoren inom gruppen män är synliga i frågor om klass, medellivslängd, geografi, etnicitet, ålder, sexualitet, m.m. Det är också skillnader för samme man under hans livscykel. Olika position, resurser och grad av inkludering i samhället påverkar hur maskulinitet uttrycks och hur mäns livschanser ser ut. Vi menar att frågor om segregation och ojämlikhet mellan grupper i samhället behöver uppmärksammas mer i jämställdhetsarbetet. Politiken behöver granska de normer i samhället som premierar exempelvis medelklass, urbanitet och vithet och som underbygger exkludering. Män i glesbygd, arbetarklassmän och framförallt män med invandrarbakgrund kan ofta stereotypiseras eller betraktas som behöver olika specifika villkor uppmärksamhet. Det gäller exempelvis hur män i glesbygd hanterar arbetslöshet och hälsofrågor. Det gäller också hur invandrade män kan uppleva statusförlust efter migration och reagera på maktförskjutningar i familjen, när normer från deras ursprungsländer kolliderar med normer i . Alla dessa frågor diskuterar vi fördjupat i kapitlet. I kapitel 5 diskuterar vi hur genusnormer, anti-pluggkulturer, pojkars bristande motivation, elevers och lärares interaktion samt institutionella faktorer påverkar pojkars möjligheter i skolan. Diskussionen täcker pojkar och män i förskola, grundskola och gymnasium samt högre utbildning. När det gäller förskola lyfter vi fram betydelsen av genuspedagogik och behovet av att öka andelen män i förskolemiljön. Kapitlet tar upp olika hypoteser som förts fram om varför pojkar som grupp i genomsnitt presterar sämre i skolan än flickor som grupp och vad som kan förändra och öka pojkars motivation och investering i skolarbete. Här behöver dock sägas att även om betygsskillnaderna mellan pojkar och flickor är betydande har föräldrarnas utbildningsbakgrund en större betydelse än om eleven är pojke eller flicka. Vi lyfter också fram hur pojkar kan påverkas av de mönster på arbetsmarknaden som signalerar att män fortfarande kan klara sig bättre i arbetslivet trots att de generellt har sämre resultat i skolan. Dessa mönster förändras, exempelvis genom strukturomvandling och kvinnors inbrytningar i traditionellt manliga högskoleutbildningar och yrkeskategorier. Många pojkar behöver därför tydligt förberedas mer på ett framtida yrkesliv i omvandling och på att kraven på utbildning fortsatt kommer att öka. Frågor om pojkars och flickors könsspecifika utbildningsval lyfter vi fram med fokus på vikten av att öka möjlig- heterna för pojkar att söka sig till traditionellt kvinnodominerade utbildningar. Pojkar gör sig skyldiga till trakasserier i större utsträckning än flickor. Vi tydliggör att det ska råda nolltolerans mot sexism, trakasserier och skojbråk i skolan och att detta är viktigt för både pojkars och flickors studiemiljö. Dessutom nämner vi skolor som fått medial uppmärksamhet när det gäller att förbättra skolmiljö och prestationer. Arbetet vid dessa skolor framstår som positiva exempel och kan fungera som inspiration för fortsatt jämställdhetsarbete i skolan. Vi lyfter även fram behovet av att diskutera effekterna av segregation och bristande likvärdighet mellan skolor när det talas om hur elevers prestationer kan förbättras. Arbete och ansvar i förvärvslivet och familjen Kapitel 6 ägnar vi åt mäns förvärvsarbete, hemarbete och övriga användning av tiden. Vi visar att traditionella mönster för mäns och kvinnors arbetsfördelning lever kvar men att skillnaderna minskar. En hög nivå på förvärvsarbetet i samhället är angelägen för att skapa resurser och välfärd. Problemet ur jämställdhetssynpunkt är att det finns en påtaglig skillnad mellan mäns och kvinnors förvärvsarbete. Män förvärvs- arbetar mer faktisk tid än kvinnor. Detta avspeglas i skillnaden mellan könen när det gäller deltidsarbete och i sin tur när det gäller frågan om mäns och kvinnors ekonomiska beroende eller oberoende. Kvinnor gör många inbrytningar på traditionellt manliga yrkesområden, män gör inte motsvarande på traditionellt kvinnliga områden. Ett i stora delar traditionellt mönster lever även kvar när det gäller mäns och kvinnors hem- och omsorgsarbete, delvis avhängigt mäns mer omfattande förvärvsarbete. Män i åldersgruppen 20–hemarbetar mindre per dag än kvinnor räknat på veckans . Män lägger cirka halva tiden jämfört med kvinnor på omsorg om de egna barnen. På vardagar ägnar män mindre tid åt detta jämfört med kvinnorna. Av en undersökning framgår att var sjätte sammanboende man anser sig göra för litet när det gäller hushålls- arbete och var fjärde kvinna anser sig göra för mycket. Ska verklig jämställdhet uppnås krävs de facto i stort lika många timmars förvärvsarbete för män och kvinnor och fullt ut delat ansvarstagande för hem m.m. Vi diskuterar även frågor om män i omsorgsyrken och hur de framtida demografiska förändringarna kommer att öka behovet av personal inom vård och omsorg. Att fler män arbetar i dessa sektorer framstår som viktigt både ur jämställdhetssynpunkt och för att bredda och öka rekryteringen av personal till vården. Kapitel 7 handlar om män, familj och föräldraskap. Mäns uttag av föräldraledighet ökar men utvecklingen går långsamt. Ansvar för vård av små barn har traditionellt varit och är fortfarande i hög utsträckning kvinnors ansvar, vilket framgår av tidsfördelningen ovan, men många män söker efter en förändring av detta. I kapitlet diskuterar vi mäns inställning till föräldraskap, den svenska pappapolitikens historia, mäns uttag i föräldraförsäkringen samt mäns erfarenheter vid separationer och vårdnadstvister. Pappor tar i snitt ut av mammans och pappans totala uttag av föräldrapenningdagarna upp till det att barnet fyllt och upp till det att barnet fyllt . Det finns stora skillnader i mäns uttag av föräldraledighet, av männen delar lika , men av männen tar fortfarande knappt ut någon föräldraledighet alls innan barnen börjar förskola. För att markant öka mäns andel i syfte att dels ge barnen möjlighet att på ett bra sätt knyta an till såväl pappan som mamman, dels skapa mer jämställda förhållanden som också ger mamman samma utvecklingsmöjligheter på arbetsmarknaden som pappan, behövs sannolikt en individualiserad föräldraförsäkring. Detta menar vi, med stöd i våra forsknings- underlag, skulle ha mycket goda jämställdhetseffekter. Flexibiliteten i föräldraförsäkringen och möjligheten att sprida ut dagar, vilket de flesta föräldrar gör, innebär att en förälder, i de flesta fall, fortfarande kan vara hemma uppemot , även om rätten att överföra dagar mellan föräldrar togs bort. En tredelning av föräldraförsäkringen framstår i ljuset av detta som en relativt mild förändring. Enbart en ytterligare pappamånad har troligen en begränsad effekt på mäns uttag. Anledningen till att vi ställer oss positiva till reformering av föräldraförsäkringen är att vi anser att samhället här har ett gripbart och verkningsfullt verktyg för att möjliggöra jämställdhet. Detta inkluderar då också att t.ex. arbetsgivare inte längre ska kunna ha inställningen att det, med tanke på närvaro-på-jobbet, är säkrare att anställa en man i 25–30-årsåldern än en kvinna i samma ålder.