sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — Det kan således gälla t.ex. och medverkan i EU:s insats utanför eller bistånd genom Myndig- heten för samhällsskydd och beredskaps försorg till människor i akut nöd vid en jordbävning eller översvämning. Andra exempel kan vara polisiärt bistånd att återupprätta ett fungerande rätts- samhälle och hälso- och sjukvårdsinsatser vid en flyktingkatastrof. I samtliga dessa fall utsätts personalen för risker av olika slag. Detta leder i sin tur till att det kan finnas ett behov av särskilda insatser från samhällets sida för den deltagande personalen vid hemkomsten, liknande det som gäller för Försvarsmaktens personal efter en internationell militär insats. I viss utsträckning vidtas redan sådana åtgärder för polis- och räddningspersonal. Utredaren ska i detta sammanhang beakta fortsatta beredning av betänkandet Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. (SOU 2009:76). Utredaren ska därför bedöma om veteranperspektivet bör omfatta också andra områden med internationell verksamhet än Försvarsmaktens, vilka innefattar risker eller farlighet. Även sådan personal skulle kunna betraktas som veteraner, och därmed vid behov kunna komma i åtnjutande av samhällets särskilda stöd- åtgärder. Inriktningen bör vara att alla veteraner tillförsäkras ett situationsanpassat och ändamålsenligt stöd före, under och efter en internationell insats. Utredaren ska också överväga ändamålsenliga kriterier eller avgränsningar för vilken internationell verksamhet som bör inne- fattas i en sådan svensk veteranpolitik. belysa hur veteranfrågor hanteras inom olika samhällssektorer såsom område, vid insatser inom räddnings- och katastrofområdet, inom polisområdet och hälso- och sjuk- vårdsområdet samt, om behov finns, föreslå åtgärder för att utveckla omhändertagandet av personalen före, under och efter en internationell insats, belysa hur veteranfrågor hanteras även inom områden där kopp- lingen till veteranbegreppet enligt dir. 2011:103 och detta tilläggs- direktiv inte är uppenbar, t.ex. arbetsmarknadsområdet och socialområdet vid sidan om hälso- och sjukvården, och överväga och vid behov föreslå kriterier eller annan avgränsning när det gäller vilken internationell verksamhet som bör inne- fattas i en svensk veteranpolitik. För att kunna genomföra en samlad veteranpolitik är det nödvän- digt att ha tillgång till relevant statistik. Det är myndigheternas ansvar att se till att man kan redovisa den statistik som behövs. belysa vilka statistiska uppgifter de berörda myndigheterna kan redovisa , redovisa i vilken utsträckning denna statistik och myndigheter- nas statistiksystem avseende veteraner behöver förbättras för att tillgodose de krav en samlad veteranpolitik ställer, och föreslå hur fullgod statistik ska kunna erhållas vid en utvidgad och samlad veteranpolitik. Staten har det yttersta ansvaret för den personal som (staten) sänder ut i internationella insatser. Detta gäller oavsett om det är personal för en internationell militär insats, personal för en inter- nationell polisinsats, räddningspersonal vid en naturkatastrof eller personal för något annat ändamål. Den myndighet som sänder ut arbetstagare har också ett ansvar som arbetsgivare för de utsända före, under och efter genomförd insats. Landstingen och kommunerna ansvarar inom för hälso- och sjukvårdsfrågor respektive sociala frågor. Den ideella sektorn med bl.a. frivilliga försvarsorganisationer och ideella föreningar har inget formellt ansvar. Men man har ofta ett grundläggande och betydande engagemang när det gäller män- niskor som behöver stöd. Detta gäller också för trossamfunden. Det saknas en övergripande och samlad syn på i vilken utsträck- ning och på vilket sätt staten, den utsändes arbetsgivare, kommu- nerna, landstingen, den ideella sektorn och andra kan och bör sam- verka inom en utvecklad veteranpolitik. I och med att kvinnor och män i olika åldrar och med skilda personliga förhållanden, utgångs- punkter och bakgrund deltar i den internationella verksamheten angår veteranpolitiken i realiteten alla människor i samhället. Där- med berörs också olika samhällsstrukturer och ett stort antal orga- nisationer. Ett steg i riktningen att tydligare än involvera ideella organisationer i veteransoldatarbetet är Försvarsmaktens utveck- lade samarbete med bl.a. Fredsbaskrarna och . Denna utrednings uppdrag är ett annat exempel. Omhändertagandet av veteraner före, under och efter inter- nationell verksamhet bör präglas av en helhetssyn från samhällets sida. Den enskilde har deltagit i den internationella verksamheten som en representant för . När den deltagande kommer hem igen ska han eller hon känna att det, när det behövs, finns en hel- hetssyn i omhändertagandet och att olika instanser samverkar på ett ändamålsenligt sätt. Synsättet med olika instansers engagemang i veteranfrågorna bör därför fördjupas ytterligare. analysera hur staten, den utsändes arbetsgivare, kommunerna, landstingen, den ideella sektorn och andra kan samverka när det gäller veteranfrågor och där en utgångspunkt bör vara att den ideella sektorns roll tydliggörs, och lämna de förslag som behövs för att en samhällets helhetssyn i veteranpolitiken ska kunna stärkas. Erfarenheterna från veteransoldatarbetet visar att det är viktigt med ett genomtänkt och samordnat omhändertagande när den enskilde kommit hem och ska återgå i sin ordinarie verksamhet. De hem- vändande har olika behov, bl.a. beroende på den internationella verksamhetens art, var de har varit och vad som hänt under tjänst- göringen utomlands. Samhället måste kunna möta och omhänderta dessa skilda behov på ett adekvat sätt. Vid en internationell militär insats har Försvarsmakten enligt 6 § lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ett särskilt ansvar för uppföljning av den enskilde. Enligt 8–12 §§ samma lag har myndigheten också ett ansvar att lämna visst stöd till den som skadats. Den som har drabbats av en fysisk eller psykisk skada hänvisas till den ordinarie hälso- och sjukvården. Kommunen har sitt ansvar i sociala frågor. För många veteransoldater är det s.k. kamratstödet av stor bety- delse, liksom olika former av anhörigstöd. belysa på vilket sätt en enskild, som är i behov av hjälp, får nöd- vändigt stöd och hjälp av staten, den utsändes arbetsgivare, kommunen, , den ideella sektorn eller annan aktör, med utgångspunkt i den enskilde individens perspektiv belysa hur samverkan fungerar mellan å ena sidan det offentliga och å andra sidan den ideella sektorn och andra aktörer, belysa om den speciella kompetens som finns i den ideella sektorn och hos t.ex. trossamfunden kan tillvaratas bättre, utan att andra aktörers ansvar enligt gällande lagstiftning inskränks eller förändras, och föreslå hur samverkan mellan de olika instanserna kan utvecklas. Landstingens specialistkompetens i olika medicinska frågor varierar över landet. Detta aktualiseras bl.a. vid internationella militära in- satser där det finns risk för att deltagare kan drabbas av krigsskador. Försvarsmakten har för detta syfte ett samarbete med akade- miska sjukhus. I har försvaret ett omfattande samarbete med i . kan också aktualiseras vid t.ex. internationella insatser med hälso- och sjukvårdspersonal i områden där det finns en förhöjd risk för smitta av allvarliga och sällsynta sjukdomar. analysera frågor om tillgången på medicinsk specialistkompe- tens avseende den som drabbats av svår sjukdom, fysisk eller psykisk skada vid en internationell insats, och på försvarets område jämföra förhållandena i med det system som tillämpas i och i det sammanhanget redo- visa för- och nackdelar. Andra frågor inom veteranområdet Om det behövs för att kunna lämna förslag om en samlad och ändamålsenlig veteranpolitik, får utredaren belysa andra aspekter inom veteranområdet än de som redovisas i detta direktiv och lämna nödvändiga förslag. belysa och analysera frågeställningarna ur ett könsperspektiv, och redovisa konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män av de förslag som lämnas. redovisa de författningsförslag som förslagen ger upphov till, och redovisa förslag till finansiering inom ansvarigt utgiftsområde om bedömningar eller förslag lämnas som medför ökade kostna- der för det allmänna. Samverkan och redovisning av uppdraget Utredaren ska samverka med , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , stöd till trossamfund, Kommuner och Landsting och andra berörda myndigheter, organisa- tioner och intressenter, däribland företrädare för relevanta arbets- givar- och arbetstagarorganisationer. Utredaren ska hålla (Försvarsdepartementet) informerat om arbetet. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Det ursprung- liga uppdraget ska redovisas . Det ut- vidgade uppdraget ska redovisas . (Fö 2011:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade tilläggsdirektiv om ett utvidgat uppdrag för utredningen att följa upp det pågående genom- förandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare samt bedöma om veteranperspektivet även bör omfatta veteraner efter annan internationell verksamhet än militär (dir. 2012:83). Det utvidgade uppdraget skulle redovisas . Utredningstiden förlängs för detta uppdrag. Uppdraget ska i stället redovisas . Fö2011/03/2013/7 Hearing om den framtida veteranpolitiken – en utveckling av samhällets stöd till personalen i internationella civila och militära insatser Välkommen till hearing om den framtida veteranpolitiken – en utveckling av samhällets stöd till personalen i internationella civila och militära insatser. Tid: , . Plats: , Andrakammarsalen, Riksplan, har regeringens uppdrag1 att följa upp genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare. Utredningen ska också bedöma om veteranperspektivet bör omfatta tjänstgörande personal och veteraner i annan internationell verksamhet än militär verksamhet, t.ex. kustbevakningspersonal, personal vid räddnings- och katastrofinsatser, polispersonal samt hälso- och sjukvårdspersonal. Vidare ska utredningen i samband med analysen av frågan om att vidga det nationella perspektivet i veteranfrågor även belysa frågor om samverkan mellan stat, landsting, kommun, arbetsgivare, den ideella sektorn och andra aktörer. Syftet med sammankomsten är att utveckla dialogen med berörda myndigheter, landsting, kommuner och civila organisationer, m.fl. om stödet till personal som deltar eller som har deltagit i internationella civila och militära insatser kan utvecklas. Syftet är också att inspirera berörda aktörer till att ökad samverkan i veteranfrågor. 1 Dir 2012:83 – Tilläggsdirektiv till (Fö 2011:03). Vid utredningen presenteras som bakgrund översiktligt internationella civila och militära insatser där svensk personal deltar eller har deltagit. Vidare lämnas en redogörelse för hur personal som deltar i insatser och deras anhörigas kan komma att påverkas av tjänstgöringen, bl.a. vad gäller hälsoaspekter. Deltagare i hearingen bjuds in att bidra med förslag och synpunkter i en diskussion under hearingen som leds av utredaren, riksdagsledamot . Diskussionen förbereds av deltagarna genom analys av nedanstående frågeställningar. Svaren presenteras som inlägg eller skriftligen till utredningens sekretariat före eller efter hearingen. Hearingen och svaren dokumenteras skriftligen. Anmälan görs till: utredningssekreteraren . G. på e-postadress: (På grund av lokalens storlek avser inbjudan 1-2 deltagare från respektive myndighet, kommun, civil organisation och trossamfund). Under hearingen serveras en lättare lunch. Ange ev. önskemål om specialkost. Deltagande i hearingen är kostnadsfritt. Deltagarna svarar själva för egna kostnader med anledning av deltagandet. Vid frågor kontakta . G. , tel. alt. mobil . -Program för hearingen om den framtida veteranpolitikern – en utveckling av samhällets stöd till personalen i internationella civila och militära insatser. -Frågor till deltagare i hearingen. -– uppdrag och ledamöter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap stöd till trossamfund (SST) Bodens kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun Kommuner och Landsting (SKL) () () Ekumenia kyrkan Diakoni Evangeliska Frikyrkan Folk och HSO – Handikappförbunden Invidzonen Judiska församlingarnas centralråd Kungafonden () och Mental hälsa (RSMH) prevention och efterlevnadsstöd (SPES) i Militära Kamratföreningar (SMKR) () Fredsbaskrarna (SVF) Program för hearing om den framtida veteranpolitiken – en utveckling av samhällets stöd till personalen i internationella civila och militära insatser (kaffe ) , Andrakammarsalen, Riksplan, deltagande i internationella civila och militära insatser (/Myndigheten för samhällsskydd och beredskap/Försvarsmakten) Hur påverkas personalen av tjänstgöring i internationella insatser och deras anhöriga? Presentation av scenario (skadad personal i insatsområdet)(/Försvarsmakten) Riktlinjer för diskussion efter lunch () Lunch (lättare lunch serveras) Presentation av skriftliga svar på utskickade frågeställningar och diskussion (myndigheter/kommuner/landsting/civila organisationer/trossamfund) - erfarenheter och kommentarer (, tidigare ambassadör i ) Stöd till den enskilde/anhörig – frågan om reglering genom författning eller kollektivavtal () Frågor/avslutande reflektioner () (Med reservation för eventuella ändringar i programmet. Ett slutligt program kommer att delas ut vid hearingens start). Frågor till deltagare i hearingen 1.Hur kan myndigheten bidra till utvecklingen av veteranpolitiken, dvs. samhällets stöd till personalen före, under och efter internationella civila och militära insatser? 2.Hur kan kommunen bidra till utvecklingen av veteranpolitiken, dvs. samhällets stöd till personalen före, under och efter internationella civila och militära insatser? 3.Hur kan bidra till utvecklingen av veteranpolitiken, dvs. samhällets stöd till personalen före, under och efter internationella civila och militära insatser? 4.Hur kan den civila organisationen bidra till utvecklingen av veteranpolitiken, dvs. samhällets stöd till personalen före, under och efter internationella civila och militära insatser? 5.Hur kan trossamfunden bidra till utvecklingen av veteranpolitiken, dvs. samhällets stöd till personalen före, under och efter internationella civila och militära insatser? Genom beslut med anledning av propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar har grunden för en samlad svensk veteransoldatpolitik lagts fast.2 trädde lagen (2010:449) respektive förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser i kraft. Genom den nya lagstiftningen har bl.a. stödet till personalen under och efter internationella militära insatser stärkts, bl.a. genom att Försvarsmakten har ett särskilt uppföljningsansvar för personal som tjänstgjort i sådana insatser. Det innebär bl.a. att myndigheten utan begränsning i tiden ska bistå den enskilde med stödåtgärder. Vidare har stödet till de anhöriga utvecklats. I propositionen framhåller regeringen att det i de flesta fall är som på regeringens förslag beslutar om svenskt deltagande i en internationell militär insats. och regeringen har därför det yttersta ansvaret för den utsända personalen. Att utveckla stödet till personalen vid internationella militära insatser och deras anhöriga – veteransoldatpolitiken – är en viktig del i den pågående reformeringen av det militära försvaret. Regeringen betonar att veteransoldatpolitiken ska utgå från en helhetssyn som inkluderar rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen samt stöd, uppföljning och eventuell rehabilitering efter insatsen. Också stödet till de anhöriga till den tjänstgörande personalen och veteransoldater, särskilt barnen, utgör en viktig del i denna helhetssyn. Regeringen framhåller att samhället som helhet – Försvarsmakten, andra myndigheter och institutioner, frivilligorganisationer, den enskilde veteranen, anhöriga m.fl. – kan medverka i en utvecklad veteransoldatpolitik. Erfarenheterna från andra länder, t.ex. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269. Se även betänkanden En svensk veteranpolitik, del 1 – Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser (SOU 2007:77) och En svensk veteranpolitik, del 2 – Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser (SOU 2008:91). och , visar också att det kan finnas en betydande utvecklingspotential i i detta avseende. Uppföljning och utvärdering av veteransoldatpolitiken Regeringen konstaterar i direktiven till utredningen att under arbetet med införandet av veteransoldatpolitiken har nya frågeställningar identifierats. Genomförandet av veteransoldatpolitiken bör därför följas upp, utvärderas och vid behov utvecklas vidare. följa upp det fortsatta genomförandet av veteransoldatpolitiken, utvärdera Försvarsmaktens och andra myndigheters genomförande av veteransoldatpolitiken, analysera särskilda veteransoldatfrågor där det finns anledning att ytterligare fördjupa arbetet, och redovisa förslag om en utveckling av veteransoldatpolitiken. Inom olika samhällsområden bedrivs internationell verksamhet som principiellt är likartad med Försvarsmaktens internationella militära verksamhet. Det är fråga om internationell verksamhet där svenska staten har beslutat om svensk medverkan och där verksamheten innefattar risker eller farlighet för den deltagande personalen. Enligt regeringen leder detta till att det kan finnas ett behov av särskilda insatser från samhällets sida för den deltagande personalen vid hemkomsten, liknande det som gäller för Försvarsmaktens personal efter en internationell militär insats. Även sådan personal skulle kunna betraktas som veteraner, och därmed vid behov kunna komma i åtnjutande av samhällets särskilda stödåtgärder. Inriktningen bör vara att alla veteraner tillförsäkras ett situationsanpassat och ändamålsenligt stöd före, under och efter en internationell insats. belysa hur veteranfrågor hanteras inom olika samhällssektorer, t.ex. område, räddnings- och katastrofområdet, polisområdet samt hälso- och sjukvårdsområdet, föreslå åtgärder för att utveckla omhändertagandet av personalen före, under och efter en internationell insats, belysa hur veteranfrågor hanteras inom områden där kopplingen till veteranbegreppet3inte är uppenbar, t.ex. arbetsmarknadsområdet och socialområdet vid sidan om hälso- och sjukvården, och överväga kriterier eller annan avgränsning när det gäller vilken internationell verksamhet som bör innefattas i en svensk veteranpolitik. Regeringen betonar i direktiven att veteranpolitiken angår alla människor i samhället. Därmed berörs också olika samhällsstrukturer och ett stort antal organisationer. Som tidigare nämnts har staten det yttersta ansvaret för den personal som sänder ut i internationella insatser. Detta gäller oavsett om det är personal för en internationell militär insats, personal för en internationell polisinsats, räddningspersonal vid en naturkatastrof eller personal för något annat ändamål. Den myndighet som sänder ut arbetstagare har också ett ansvar som arbetsgivare för de utsända före, under och efter genomförd insats. Landstingen och kommunerna ansvarar inom för hälso- och sjukvårdsfrågor respektive sociala frågor. Den ideella sektorn, bl.a. frivilliga försvarsorganisationer och ideella föreningar, har inget formellt ansvar. Organisationerna har dock ofta ett grundläggande och betydande engagemang när det gäller människor som behöver stöd. Detta gäller också för trossamfunden. Stödet till veteraner före, under och efter internationell verksamhet bör enligt regeringen präglas av en helhetssyn från samhällets sida. Den enskilde, som har deltagit i den internationella verksamheten som en representant för , ska känna att det finns en helhetssyn i omhändertagandet och att olika instanser samverkar på ett ändamålsenligt sätt. Enligt regeringen saknas emellertid en övergripande och samlad syn på i vilken utsträckning och på vilket sätt staten, den utsändes arbetsgivare, kommunerna, landstingen, den ideella sektorn och andra kan och bör samverka inom en utvecklad veteranpolitik. Enligt regeringen bör synsättet med olika instansers engagemang i veteranfrågorna fördjupas ytterligare. belysa på vilket sätt en enskild, som är i behov av hjälp, får nödvändigt stöd och hjälp av staten, den utsändes arbetsgivare, kommunen, , den ideella sektorn eller annan aktör, 3 Enligt dir. 2011:103 och tilläggsdirektiv 2012:82. med utgångspunkt i den enskilde individens perspektiv belysa hur samverkan fungerar mellan å ena sidan det offentliga och å andra sidan den ideella sektorn och andra aktörer, analysera hur staten, den utsändes arbetsgivare, kommunerna, landstingen, den ideella sektorn och andra kan samverka när det gäller veteranfrågor och där en utgångspunkt bör vara att den ideella sektorns roll tydliggörs, belysa om den speciella kompetens som finns i den ideella sektorn och hos t.ex. trossamfunden kan tillvaratas bättre, utan att andra aktörers ansvar enligt gällande lagstiftning inskränks eller förändras, föreslå hur samverkan mellan de olika instanserna kan utvecklas, och lämna de förslag som behövs för att samhällets helhetssyn i veteranpolitiken ska kunna stärkas. I direktiven konstaterar regeringen att det är nödvändigt att ha tillgång till relevant statistik för att kunna genomföra en samlad veteranpolitik. Det är myndigheternas ansvar att se till att man kan redovisa den statistik som behövs. belysa vilka statistiska uppgifter de berörda myndigheterna kan redovisa , redovisa i vilken utsträckning denna statistik och myndigheternas statistiksystem avseende veteraner behöver förbättras för att tillgodose de krav en samlad veteranpolitik ställer, och föreslå hur fullgod statistik ska kunna erhållas vid en utvidgad och samlad veteranpolitik. (Försvarsdepartementet) Departementsråd (Försvarsdepartementet) Departementssekreterare () Departementssekreterare () Handläggare (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) Avdelningschef (Försvarsmakten) Enhetschef () Generaldirektör () Överstelöjtnant (Försvarsmakten) F d förbundsordförande ( Fredsbaskrarna) Personaldirektör () Enhetschef (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) Faktiskt deltagande -Veteranhearingonsdag 25september 2013 Internationella insatser: Utvecklande, menockså utmanande. Faktiskt deltagande -Veteranhearingonsdag 25september 2013 Internationella insatser: Utvecklande, menockså utmanande. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Olycksregister och djupstudier på Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. Det måste gå att lita på konsument- Tillträde till COTIF 1999. Staten får inte abdikera Ett ansvar för hela – om kommunaliseringen av den svenska 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. – en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. 15.Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III-direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. 21.Bredband för in . 22.Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. [4] Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv.