sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Främlingsfientlighet och könskonservatism går ofta hand i hand och högerextrema eller populistiska partier hämtar väljare från alla samhällsgrupper. I detta läge framstår behovet av att stärka engagemanget för jämställdhetsfrågor, arbetet mot främlingsfientlighet, m.m. Mot den negativa trend som beskrivs ovan finns tecknen på att mansnormer förändras, att män uppskattar och utvecklar livsmönster och attityder som baseras på jämställda ideal och praktiker samt att föreställningar om vad en riktig man ska vara minskar i kraft och betydelse till förmån för mer variation och ett större inslag av omsorg, inkludering och socialt ansvarstagande. Motståndet som finns mot förändring behöver tas på allvar men fokus borde kanske snarare ligga på att män faktiskt kan leva jämställt. Förväntningarna på män i samhället behöver utgå från det perspektivet. Ska utvecklingen i samhället gå åt rätt håll behöver fler, inte minst män, engagera sig mer för en jämställd framtid. Framförallt måste svaret på de frågor som vi tagit upp här vara mer jämställdhet, inte mindre. 13.4Ansvaret för en jämställd framtid Resonemangen ovan understryker vikten av att frågor om maskulinitet och mäns förhållande till jämställdhet får en självklar plats på den politiska agendan. Det handlar om framtidens samhälle och då är jämställdhet både ett verktyg och ett mått på om vi lyckats bygga ett gott sådant. I slutbetänkandet från regeringens framtids- kommission diskuteras frågor om globalisering, hållbar tillväxt, den åldrande befolkningen, migration och integration, demokrati och den sociala sammanhållningen som centrala framtidsfrågor för Sverige.4 Vi anser att jämställdhetsfrågor i bred mening lägger en grund för att möta dessa utmaningar. Synen på vad manlighet är och kan vara har betydelse för samhället i dess helhet. Det påverkar vad män möter för möjligheter och svårig- heter i arbetslivet samt vilka män som premieras eller exkluderas i olika sammanhang. Det handlar om vad män anses kunna arbeta med, 4 Ds 2013:19. Avslutande perspektiv och slutsatser hur pojkar ser på studier, hur män förhåller sig till våld och sin egen hälsa. Därmed blir mäns självbild också en central fråga för samhällets, och männens möjligheter, att möta exempelvis strukturomvandlingar i ekonomin och ökade omsorgsbehov. Ytterst handlar jämställdhet dock alltid om kvinnors och mäns lika möjligheter att forma sina egna liv. Den rådande genusordningen ger män privilegier. Det syns i kvinnors lägre inkomster och högre sjukskrivningstal. Mäns engagemang kan inte avgöras av frågan om vad man själv tjänar på jämställdhet. Jämställdhet är en grundläggande rättighetsfråga. Män har generellt varit passiva i jämställdhetsfrågor. Det är hög tid att det förändras och att män sluter upp i arbetet för jämställdhet. Det inbegriper att män vågar se sin egen position och de fördelar man på många sätt får som man. Det inbegriper även att jämställdhetsarbetet tar sig an de svårigheter, problem och erfaren- heter som män har p.g.a. maskulinitetsnormer och föreställningar om hur män är och ska bete sig. I ljuset av den ekonomiska situationen syns också en utveckling internationellt där jämställdhetspolitiken ibland nedprioriteras. Kvinnor betalar ett högre pris än män då försämringar i välfärdssystem och besparingar i offentlig sektor försämrar kvinnors möjligheter i arbetslivet.5 behöver därför fortsätta att markera vikten av jämställdhetspolitik internationellt och våga flytta fram positionerna nationellt. har ett ansvar att visa att jämställdhet både är möjligt och vägen till en bättre framtid. I utredningen har vi diskuterat en rad områden där politiska åtgärder kan ha betydelse för att förbättra mäns livschanser och bidra till ett mer jämställt samhälle. Det har rört frågor om utbildning, arbetsliv, föräldraskap, hälsa och social utsatthet, våld, sexualitet, attityder, forskning om män och maskulinitet och organisationer som arbetar med män och jämställdhet. Vi ska, enligt våra direktiv, inte lämna förslag till regeringen. Vi har däremot i vårt betänkande presenterat en rad olika slutsatser. Våra övergripande slutsatser kan sammanfattas i fem punkter. 5 European Womens Lobby 2012. Avslutande perspektiv och slutsatser 1.Manlighetsnormer påverkar både individer och samhället. Stereotypa föreställningar om manlighet grundar sig i hetero- normativa antaganden om att män ska distansera sig från femininitet, ta avstånd från det som anses vara icke-manligt, vara tuffa och osårbara. Detta leder till en rad problem för kvinnor och för män – vilka varit i fokus för vårt arbete. Detta perspektiv kan illustreras med hur idéer om manlighet leder till en ovilja bland vissa män att söka vård , vilket leder till såväl ökade samhälls- ekonomiska kostnader som högre dödlighet och onödigt individuellt lidande. I skolan ser vi hur normer om hur pojkar ska bete sig ibland leder till en anti-pluggkultur som riskerar att långsiktigt påverka pojkarnas möjligheter på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Skolan behöver i större utsträckning synliggöra och stötta pojkars engagemang i skola och utbildning och dessutom ha en nolltolerans mot trakasserier och skojbråk. Dessutom behöver pojkar stöttas att i större utsträckning söka traditionellt kvinnliga utbildningar. Det handlar också om det faktum att manlighet, speciellt bland unga män, i alltför många sammanhang förknippas med våld. Detta kan begränsa kvinnor som ibland måste förhålla sig till män som potentiella förövare som det begränsar mäns liv, då de måste leva med att bli betraktade som potentiella våldsmän och själva löper en större risk att bli utsatta för våld. 2.Mäns ansvar för omsorg av barn har framförts som en central fråga när det gäller män och jämställdhet. Ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen skulle påverka kvinnors ställning på arbetsmarknaden positivt som det skulle underlätta för män som vill bygga identiteter som inte bara är kopplade till arbetet. Det skulle sänka trösklarna för män som under längre eller kortare perioder vill prioritera sina barn framför karriär och yrkesliv. Den politiska diskussionen om föräldraförsäkringen präglas i vårt tycke av en överdriven försiktighet. Män kan ta hand om små barn, detta bevisas av det faktum att en minoritet av barnen faktiskt har föräldrar som tar ut en jämställd andel av föräldrapenningdagarna. Sättet föräldrar delar på ansvaret för perioden innan barn börjar förskola är också det som huvudsakligen påverkar jämställdheten i familjen och på arbetsmarknaden. Kvinnor som tar ut största delen av föräldraförsäkringen börjar ofta arbeta Avslutande perspektiv och slutsatser deltid och tar även ut störst andel dagar när det gäller vård av barn. Detta påverkar kvinnors ställning på arbetsmarknaden negativt sett till karriärmöjligheter och löneutveckling. För att statsmakterna ska nå det jämställdhetspolitiska målet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet är det svårt att se ett bättre och mer gripbart styrmedel än föräldra- försäkringen. Vi menar att det är uppenbart att föräldraförsäkringen bör reformeras om jämställdhet ska uppnås. Förändringspotentialen i subventionen och styrmedlet föräldrapenning bör tas tillvara. Med tanke på allt mer förekommande otraditionella familje- bildningar ser vi även behov av att undersöka överlåtelse- möjlighet till tredje part. Vi har även lyft fram frågan om vårdnadstvister. En starkt ökande del av barn lever växelvis boende hos sina föräldrar efter en separation. Kvinnor är fortfarande oftast boförälder. Nya arbetssätt där domstol och familjerätt har ett tätare samarbete och som ger föräldrar bättre verktyg för att ta ansvar, acceptera varandras föräldraskap och nå bättre samförstånds- lösningar är arbetssätt som behöver spridas. Förväntningarna på den kommande utvärderingen av vårdnadslagstiftningen är höga och bör beakta hela vårdnadsprocessen. 3.I diskussioner om män och jämställdhet är det viktigt att uppmärksamma mäns skilda villkor. Generellt sett har män mer makt och resurser än kvinnor och utgör i de flesta sammanhang den samhälleliga . Den generella jämställdhetsfrågan är med andra ord given. Men är män överrepresenterade bland de mest utsatta i samhället, exempelvis vad gäller brottslighet, missbruk och hemlöshet. Mäns skilda villkor kan också illustreras med att skillnaderna i hälsa är större mellan grupper med olika utbildningsnivåer än mellan könen. För att bidra till en mer inkluderande debatt måste diskussionen om jämställdhet i betydligt större utsträckning ta hänsyn till skillnader i mäns livsvillkor kopplade till faktorer som ekonomi, klass, utbildning, etnicitet, sexualitet och ålder. Det är också av vikt att granska de normer som gör att vissa grupper av män lätt ses som problem ur ett jämställdhetsperspektiv, medan andra på motsvarande sätt undgår att problematiseras. Avslutande perspektiv och slutsatser 4.Samhällsstrukturer utmanas och förändras och vissa män är aktiva förespråkare för jämställdhet, inte bara i princip utan även i praktik. Men motståndet mot jämställdhet är alltjämt starkt i delar av samhället. Jämställdhetsarbetet behöver ta utgångspunkt i både de positiva förändringarna och det motstånd som riktas mot ökad jämställdhet. En form av motstånd finns i ideologiska eller principiella ställningstaganden och i en ovilja att behöva syna strukturer och privilegier som gynnar vissa män. Men det finns också motstånd som handlar om försök att hantera en utsatt social position. Strukturomvandling i ekonomin och andra samhälls- förändringar leder till att gamla identiteter och sociala positioner för män försvinner eller ifrågasätts, och jämställdhetssträvanden blir tillsammans med exempelvis invandring en enkel syndabock. Motståndet mot ökad jämställdhet är också en påminnelse om att inte ta jämställdhetspolitiska framsteg för givna. Även opinioner som framstår som marginella kan växa sig starka och rulla tillbaka sådana reformer vi ser som självklara. Därför behöver frågor om jämställdhet lyftas mer på den politiska agendan . Politiken behöver tydliggöra värdet och behovet av jämställdhet. 5.Frågor om jämställdhet måste sättas i relation till välfärds- och arbetsmarknadspolitik. Välfärdsstaten har varit en förutsättning för de jämställdhetsframgångar som uppnåtts i , och kommer att fortsätta att ha avgörande betydelse. Det handlar givetvis om föräldraförsäkringen och offentligt finansierad förskola, men det handlar också om hur välfungerande trygghetssystem underlättar omställning i ekonomin, och minskar strukturomvandlingens kostnader för enskilda människor. Den trygghet som därigenom skapas gör det sannolikt enklare att ta till sig jämställda attityder. Men inte heller i fråga om exempelvis pojkars prestationer i skolan eller ett jämställt ansvar i hemmet, kan man bortse från de institutionella och samhälleliga faktorerna som ger grunden för jämställdhet. God välfärd, barn- och äldreomsorg och ett likvärdigt utbild- ningssystem gör det möjligt för alla, män såväl som kvinnor, att ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. , , , och , (2014). Översikt kring svensk, nordisk och internationell maskulinitetsforskning. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. 2008/09:1, bet. 2008/09: AU1, rskr. SCB (2013). Fler kvinnor än män ingår samkönade äktenskap. , (2009). Inclusive Masculinity, the changing Nature of Masculinities. , , (red.) (2013). Arbete & jämställdhet: förändringar . , Inti (2014). Mäns sexualitet och hbt-personer. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , Raewyn (1995). Darvishpour, (2014). Jämställdhet, etnicitet och andra män – ett intersektionellt perspektiv på förändringar av maskulinitet efter migration. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Ds A 1983:2. Om svenska män: fostran, ideal och vardagsliv. : LiberFörlag/Allmänna förlaget. European Commission (2013). – European strategies & insights. : Publications Office of Union. Farahani, Fataneh (2013). Racializing Masculinities in different I Hearn, , lago evic, och , (red.) Rethinking transnational men: beyond, between and within nations. Gottzén, (2014). Män, våld och jämställdhet. Män och jämställdhet. , (2014). Känslan och platsens betydelse för mäns sociala organisering. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Herz, (2014). Män och social utsatthet – en översikt. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , , , , , , (red.) (2011). Det ordnar sig: teorier om organisation och kön. , (2014a). Maskuliniteter i förändring. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , och , (2013). Ruptures in hegemonic masculinity. Järvklo, (2011). Nya män och statlig maskulinitetspolitik. I Lennerhed, L. & , A. (red.). 1980- och 1990- talens idéhistoria. , , , och , (2014). Översikt kring svensk, nordisk och internationell maskulinitetsforskning. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Politikk for likestilling. : Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Makt att forma samhället och sitt eget liv. , (2012). Nordisk Jämställdhetspolitik med fokus på män – en policyöversikt. NIKK – för kunskap om kön/ Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet/ Det norska ordförandeskapet av . de los , och , (2005). Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. AllBright (2013). Två steg framåt, ett steg bakåt, AllBrightrapporten . Makten och mångfalden. Eliter och etnicitet i Rapport från Integrationspolitiska maktutredningens forskningsprogram. Fokus (2013). , (red.) (2006). Kvinnor och män i den svenska makteliten . : Nya Doxa Bokförlag. LO (2013b). Makteliten – klyftorna består. MI/SCB (2013). Löner och sysselsättning inom statlig sektor 2012. MI/SCB. Lönestrukturstatistik, och . Politikk for likestilling. : Barne- Likestillings- og inkluderingsdepartementet. 2008/09:1, bet. 2008/09: AU1, rskr. 2008/09:115. 2013/14:1 bil. 2013/14:1 bil. Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Verksamhetsberättelser för företag med statligt ägande. SCB (2012d). Svensk valdeltagande under . Demokratistatistik: Rapport 13. SCB (2013b). Långt kvar till jämställt beslutsfattande i EU. SCB (2013c). Partisympatiundersökningen (PSU) . SCB (RAMS). SCB (). Undersökning av levnadsförhållanden. Demokrati och makt i . Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap. Mansdominans i förändring. Makt att forma samhället och sitt eget liv. Kön, makt och statistik. (2008). Kyrkostyrelsens skrivelse 2008:6. (2012). Kyrkostyrelsens skrivelse 2012:4. Utredningen om Män och jämställdhet (2014). Mäns maktpositioner i siffror. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Gender Equality Indicators. FI/SCB (2013). Aktieägarstatistik, Statistiska meddelanden FM 20 , och . , , , och , (2009). Gender equality and quality of life: a Norwegian perspective. : (). MI/SCB. Lönestrukturstatistik, och . (2012). 2008/09:1, bet. 2008/09: AU1, rskr. 2008/09:115. 2012/13:100 bil. 2013/14:1 bil. Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. , och , (2007). Wealth Concentration over the of Development: . SCB (2008). Förmögenhetsstatistik 2007: Pensionerade män har mest på banken. Pressmeddelande nr 2008:366. SCB (2012). Hushåll med ekonomiskt bistånd efter hushållstyp 2012 SCB (2013b). Skillnaden i inkomst minskar gradvis mellan könen. Pressmeddelande nr 2013:49. SCB (FS). SCB (IoS). Inkomster och skatter. Utredningen om Män och jämställdhet (2014). Mäns ekonomiska resurser. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. de los , , (2005). Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. , (2014). Känslan och platsens betydelse för mäns sociala organisering. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , (2007). och genusordningen: feministiska betraktelser. , (2014). Män tänker, tycker och gör. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Politikk for likestilling. : Barne- Likestillings- og inkluderingsdepartementet. SCB (1982). Socioekonomisk indelning (SEI). Yazdanpanah, (2008). Att upprätthålla livet: om lågavlönade ensamstående mödrars försörjning i . Life expectancy by age and sex. , Bo (2012). The Reproduction of Gender Inequality in : A Casual Mechanism Approach, Gender, Work and Organisation. SCB (2009). Beskrivning av befolkning 2008. SCB (2012a). Allt fler lever uti hundrade år, rapport nr 2012:78 SCB (2012d). framtida befolkning 2012–2060. Demografiska rapporter 2012:2. SCB (2012e). Utvärdering av status med EU:s hållbarhetsindikatorer 2012. SCB (2013a). Kvinnors medellivslängd minskade 2012, nr 2013:57. SCB (2013c). Medellivslängd – mått med gamla anor, . SCB (2013d). Medelålder vid giftermål 1871–2012. BE 0101, 2013 M 10. SCB (2013e). Allt fler äldre i den framtida befolkningen. SCB (2013f). framtida befolkning 2013–2060. BE 18, . SCB (). Vart fjärde par jämnårigt, rapport nr 2013:68. SCB (). SCB (BS). SCB (FGR). SCB (HBR). SCB (IoS). Inkomster och skatter. SCB (). Undersökning av levnadsförhållanden. och (2013). Folkhälsan i , Årsrapport . (2012). Ung 2012, En beskrivning av ungdomars villkor. Framtidens välfärd och den åldrande befolkningen. , (2014). Känslan och platsens betydelse för mäns sociala organisering. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , (2013). Politisk alienation vs politisk integration. I Lycksalighetens ö. . SCB (2010). Länens arbetsmarknad 2010:1. Information om utbildning och arbete 2010:1. SCB (2012a). Allt fler lever uti hundrade år, rapport nr 2012:78. SCB (2012b). Kvarboende, flyttningar och dödlighet, Demografiska rapporter 2012:3. SCB (2013b). Massutvandring till slag mot befolkningen, nr 2013:56. SCB (). SCB (RAMS). SCB (). Undersökning av levnadsförhållanden. (2011). Lycksalighetens ö, SOM-undersökningen 2010, nr 52. Stenbacka, (2014). Män utanför städerna – om konstruktionen av rurala maskuliniteter och identiteter under förändring. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. TNS/2010. Undersökning beställd av Integrations- och jämställdhetsdepartementet. (2012). Ung 2012, En beskrivning av ungdomars villkor, 2012:2. Darvishpour, (2014). Jämställdhet, etnicitet och andra män – ett intersektionellt perspektiv på förändringar av maskulinitet efter migration. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Farahani, Fataneh (2012). Diasporic Masculinities, Reflections on gendered, raced and classed displacements. Farahani, Fataneh (2013). Racializing Masculinities in Different Diasporic spaces. I Hearn, J; Blagojevic, M och , K. ), Rethinking transnational men, Beyond, Between and Within Nations. & : Routledge. Zolfagary, Kawa (2013). I Ejd, (red. Genusyrsel & normuppror: en antologi om vård, värderingar och jämställda löner. , Inti (2014). Mäns sexualitet och hbt-personer. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. (2014). En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Baagøe , , (2005). Manlighet i fokus: en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. Baagøe , (red.) (2011). Nordiske mænd til omsorgsarbejde. , (2005). Kön och skolframgång: tolkningar och perspektiv. : Myndigheten för skolutveckling. , Inti (2014). Mäns sexualitet och hbt-personer. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , (red.) (2007). Utbildning, arbete, medborgarskap: strategier för social inkludering i den mångetniska staden. Eidevald, (2011). ": att göra jämställdhet i förskolan. Eidevald, , (2009). Det finns inga tjejbestämmare: att förstå kön som position i förskolans vardagsrutiner och lek. European Commission (2013). – European strategies & insights. : Publications Office of Union. , (2013). Kunskapsöversikt: Metoder och förhållnings- sätt för genus i skolan. Nationella sekretariatet för genus- forskning. Herz, , (2011). Maskuliniteter: kritik, tendenser, trender. , , (2010). Skolpolitik: från riksdagshus till klassrum. , , , och , (red.) (2011). En rosa pedagogik: jämställdhetspedagogiska utmaningar. , (2012). Betygsgapet mellan flickor och pojkar: konsekvenser för framtidens arbetsmarknad. , (2005). : manliga arbetstagare i kvinnoyrken, jämställdhet, maskulinitet, femininitet och heteronormativitet. , (2011). Kvotering och andra metoder för rekrytering av män till barnomsorg, förskollärar- och s uksköterskeutbildning i i aagøe , (red.) (2011). Nordiske mænd til omsorgsarbejde. , (red.) (2008). Maskulinitet på schemat: pojkar, flickor och könsskapande i förskola och skola. (2012). Att synas och lära utan att synas lära. (2012). Män i förskolan – kartläggning och analys av åtgärder. Jämställd förskola – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Kunskap som befrielse – en metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969-2009. Flickor, pojkar och individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. Svaleryd, (2003). Genuspedagogik: en tanke- och handlingsbok för arbete med barn och unga. UHR (2013). , (2012). Nordisk Jämställdhetspolitik med fokus på män – en policyöversikt. NIKK – för kunskap om kön/ Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet/ Det norska ordförandeskapet av . , (2002). Könsmönster i förändring? En kunskaps- översikt om unga i skolan. Framtidens välfärd och den åldrade befolkningen. Ds A 1983:2. Om svenska män. EIGE (2013). Gender Equality Index, Report. European Commission (2009). Gender segregation in the labour market. European Commission (2010). Europe 2020 strategy and council conclusions on Pact for Gender Equality for the period 2011–2020. European Commission (2012). , Executive Summary, European Commission (2013a). Female Labour Participation. European Commission (2013b). – European strategies & insights. : Publications Office of Union. (2012). Betygsgapet mellan flickor och pojkar - konsekvenser för framtidens arbetsmarknad , , , , (2009). Gender equality and quality of life: a Norwegian perspective. : (). , ; Svare, och , (2013). I European Commission, Equality – European strategies and insights, Final report. : Publications Office of Union. , (2012). Forskningsrapport nr 142, . (2012). Rapport fra Nordisk ministerråds seminar Menn i omsorgsyrker, 27– 28. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, . (2011). Society at a Glance 2011, Social Indicators (2012). 2012/13:1 bil. 2013/14:1 bil. Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. SCB (2011). Baserad på telefonintervjuer med ett urval på knappt 15 000 personer, varav deltog i undersökningen. SCB (2012a). Ekonomisk jämställdhet på arbetsmarknaden. SCB (2012b). En undersökning om svenska folkets tidsanvändning /11. Levnadsförhållanden rapport 123. SCB (2012c). På tal om kvinnor och män 2012. SCB (2012d). Sysselsättningen 2030 – kan dagens försörjningsbörda bibehållas? SCB (2012e). Välfärd 4/2012 SCB (2012f). SCB (2013a). SCB (2013b). Tidsundersökningen 2010/2011, specialbearbetning. SCB (). SCB (AKUb) Arbetad tid 2012. SCB (RAMS). SCB (TA 2010/11). Tidsundersökningen 2010/2011. SCB (YR). och (2013). Välfärdsbokslut för 1990-talet. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. Makt att forma samhället och sitt eget liv - jämställdhetspolitiken mot nya mål. Åtgärder för ett längre arbetsliv. Szebehely, och , (2012). Hur påverkas de medelålders barnen av äldreomsorgens minskning? Szebehely, ; Ulmanen, och , (2014). Att ge omsorg mitt i livet: hur påverkar det arbete och försörjning. Utredningen om Män och ämställdhet (2014). Mäns användning av tiden. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Utredningen om Män och ämställdhet (2014). Män och förvärvs- arbete. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Advokaten (2013). Nr 9/2013 , M. och Plantin, L. (2007). The workplace as an arena for negotiating the work-family boundary – a case study of two Swedish social service agencies. I Crompton, R. Women, Men, Work and Family in Europe. Duvander, (2014). Män, föräldraledigheten och föräldraförsäkringen. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. (2013a). De jämställda föräldrarna: Vad ökar sannolikheten för ett jämställt föräldrapenninguttag? (2013b). Ojämställd arbetsbörda: Föräldraledighetens betydelse för fördelning av betalt och obetalt arbete. , , (2010). Nya svenska fäder. , (2013). Den svenska pappapolitiken i historisk belysning. i , , (red. ), Arbete & jämställdhet: förändringar . (2004).