sou · H2B347 · 2014-06-27 00:00:00 — I försäkringsnämndernas stadgar bör det därför införas en bestämmelse om att nämnderna ska skicka båda parter ett avvisningsbeslut från det att ett klagomål togs emot, om det redan av innehållet i klagomålet framgår att tvisten inte kan behandlas. Det bör, liksom för , även före- skrivas att avvisningsbesluten ska vara skriftliga och motiverade. Bedömning: De föreslagna stadgarna för innehåller en bestämmelse som uppfyller direktivets krav motiverade avvisningsbeslut . I de föreslagna stadgarna för finns en uttrycklig bestämmelse om att nämnden ska skicka båda parter ett motiverat avvisningsbeslut från det att ett klagomål togs emot, om det redan av innehållet i klagomålet framgår att tvisten inte kan behandlas. Den föreslagna regleringen lever därmed upp till direktivets krav med avseende på motiverade avvisningsbeslut . Av stadgarna för framgår också att beslut om avvisning ska fattas snart som möjligt om någon grund för avvisning framkommer senare under handläggningen av ett ärende. Såsom har konstaterats ovan angående , är detta fullt förenligt med direktivet. 12.9Administrativa krav på tvistlösningsorganen Direktivet ställer i artikel 5.2 upp ett antal administrativa krav på tvistlösningsorganen. Tvistlösningsorganen ska till att börja med ha en webbplats som uppdateras regelbundet och ger parterna lättillgänglig information om det alternativa tvistlösningsförfarandet. Sådan information ska på parternas begäran också tillhandahållas via ett varaktigt medium (artikel 5.2 a och b). Det ska vidare finnas möjlighet för konsumenterna att lämna in klagomål och dokument såväl offline som online och det måste vara möjligt för parterna att utbyta uppgifter med motparten både på elektronisk väg och per post (artikel 5.2 a, c och d). Tvistlösningsorganen måste också ta emot både inhemska och gränsöverskridande tvister, inklusive sådana tvister som har anmälts till den europeiska onlineplattform för tvistlösning som ska inrättas enligt den nya förordningen om tvistlösning online vid konsument- tvister (artikel 5.2 e). Tvistlösningsorganen ska även vidta nödvändiga åtgärder för att se till att deras behandling av personuppgifter uppfyller kraven för skydd av personuppgifter i den nationella lagstiftning som genom- för direktiv /46/EG i den medlemsstat där det alternativa tvist- lösningsorganet är etablerat (artikel 5.2 f). Bedömningar: lever upp till direktivets krav på tvist- lösning online och offline samt kraven när det gäller tillgång till information om verksamheten och behandling av personupp- gifter. Några lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder krävs därför inte i dessa avseenden. När den nya europeiska onlineplattformen för tvistlösning har upprättats, måste genomföra de tekniska och prak- tiska åtgärder som krävs för att nämnden ska kunna ta emot ärenden som anmäls via plattformen. Konsumenter kan anmäla ärenden elektroniskt på ARN:s webb- plats eller via brev. Alla ärenden vid nämnden hanteras i det elektro- niska ärendehanteringssystem, iipax, och samtliga handlingar som skickas in via brev scannas in så att de blir tillgängliga elektroniskt. Direktivets krav på tvistlösning online och offline är därmed redan uppfyllt. När det blir aktuellt, måste systemet också anpassas så att nämnden kan ta emot ärenden som anmäls via den elektroniska onlineplattform som ska inrättas enligt den nya EU-förordningen (se kapitel 9). måste då genomföra de tekniska och praktiska åtgärder som krävs för att göra det möjligt. På finns lättillgänglig information om förfar- andet vid nämnden, och informationen finns att tillgå på papper eller annat varaktigt medium vid behov. När det gäller behandling av personuppgifter, är direktiv /46/EG genomfört i svensk rätt genom personuppgiftslagen (1998:204). Den lagen gäller för i princip all behandling av personuppgifter och tillämpas vid personuppgiftsbehandling hos . Nämndens be- handling av personuppgifter sköts därmed på det sätt som direktivet kräver. Bedömningar: För att och ska kunna godkännas enligt direkti- vet, behöver nämnderna införa en möjlighet till tvistlösning online. När den nya europeiska onlineplattformen för tvistlösning har upprättats måste försäkringsnämnderna genomföra de tekniska och praktiska åtgärder som krävs för att de ska kunna ta emot ärenden som anmäls via plattformen. Försäkringsnämnderna har en webbplats som uppdateras regel- bundet och ger parterna lättillgänglig information om förfarandet vid nämnderna. För nämndernas behandling av personuppgifter gäller personuppgiftslagen. Försäkringsnämnderna uppfyller där- med direktivets krav med avseende på information och person- uppgiftsbehandling. Möjlighet finns också för konsumenter att lämna in klagomål via e-post, vilket uppfyller direktivets krav på att det ska vara möjligt att göra anmälan online. Däremot kan parter inte utbyta uppgifter elektroniskt. I detta avseende måste alltså nämnderna uppgradera sin verksamhet för att leva upp till direktivet. När det blir aktuellt, måste försäkringsnämnderna, om de ska kunna godkännas enligt direktivet, genomföra de tekniska och praktiska åtgärder som krävs för att de ska kunna ta emot tvister som anmäls via den elektroniska EU-plattformen. Bedömningar: För att ska kunna godkännas enligt direktivet, måste nämnden tillhanda- hålla lättillgänglig information på en webbplats och möjlighet till tvistlösning online i enlighet med direktivets krav. När den nya europeiska onlineplattformen för tvistlösning har upprättats måste genomföra de tekniska och praktiska åtgärder som krävs för att de ska kunna ta emot ärenden som anmäls via plattformen. Eftersom verksamheten vid inte har startat , kan utredningen inte bedöma om nämn- den lever upp till de krav som direktivet ställer när det gäller infor- mation på webbplats eller möjlighet till tvistlösning online. Utred- ningen konstaterar bara att kraven måste uppfyllas för att ska kunna godkännas enligt direktivet. När det blir aktuellt, måste , om den ska kunna godkännas enligt direktivet, genomföra de tekniska och praktiska åtgärder som krävs för att den ska kunna ta emot tvister som anmäls via den elektroniska EU-plattformen. Vi har fått sådana indikationer från som gör att vi utgår från att de ovan nämnda kraven kommer att uppfyllas. 12.10 Kvalitetskrav för tvistlösningsorganen 12.10.1 Sakkunskap, oberoende och opartiskhet Enligt artikel 6 ska de personer som ansvarar för alternativ tvist- lösning ha nödvändig sakkunskap och vara oberoende och opart- iska. Detta ska garanteras genom att det säkerställs att dessa perso- ner har nödvändiga kunskaper och färdigheter inom alternativ eller rättslig lösning av konsumenttvister samt allmän kännedom om lagen (artikel 6.1 a). I syfte att säkerställa kompetensen hos dem som ansvarar för tvistlösningen, ska medlemsstaterna också upp- muntra tvistlösningsorganen att tillhandahålla löpande utbildning till dem som ansvarar för tvistlösningen (artikel 6.6). Enligt direktivet gäller vidare att de ansvariga personerna ska utses för en så lång mandatperiod att oberoendet för deras hand- lande kan säkerställas, och att de inte ska kunna avsättas utan skälig grund (artikel 6.1 b). De som ansvarar för tvistlösningen ska vidare inte vara underkastade instruktioner av någondera parten eller parternas företrädare (artikel 6.1 c) eller få ersättning på ett sätt som är kopplat till resultatet av förfarandet (artikel 6.1 d). Därut- över ska det säkerställas att de personer som ansvarar för tvistlös- ningen utan onödigt dröjsmål underrättar det alternativa tvistlös- ningsorganet om alla omständigheter som kan påverka eller kan anses påverka deras oberoende och opartiskhet, eller ge upphov till en intressekonflikt med någondera parten i den tvist de ombeds lösa (artikel 6.1 e). Om en av de ansvariga personerna på grund av något sådant skäl inte kan delta i det berörda tvistlösningsförfaran- det, får det inte innebära att parterna fråntas sin möjlighet till tvist- lösning (artikel 6.2). Om de personer som ansvarar för tvistlösning i ett alternativt tvistlösningsorgan bildar ett kollegium ska, enligt direktivet, kollegiet bestå av ett lika stort antal företrädare för konsumentintressen och företrädare för näringsidkarintressen (artikel 6.5). Av direktivet följer vidare att om de personer som ansvarar för tvistlösningen är anställda av, eller enbart får ersättning av, närings- idkarens yrkes- eller näringslivsorganisation, måste de förfoga över en separat och särskilt öronmärkt budget som är tillräcklig för att de ska kunna utföra sina uppgifter (artikel 6.4 första stycket). Kravet på en separat och öronmärkt budget gäller inte om de berörda fysiska personerna ingår i ett kollegium bestående av samma antal företrädare för den yrkes- eller näringslivsorganisation som de är anställda av eller får ersättning av, och för konsumentorganisationer (artikel 6.4 andra stycket). Utöver ovan nämnda bestämmelser, innehåller artikel 6 även en del bestämmelser som gäller specifikt för företagsinterna tvistlös- ningsorgan (artikel 6.3). De bestämmelserna är inte tillämpliga på svenska förhållanden och behandlas därför inte närmare. Bedömning: Förfarandet vid lever upp till direktivets krav på sakkunskap, oberoende och opartiskhet. Det behövs därför inga lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder för att genomföra direktivet i dessa avseenden. Med de fysiska personer som ansvarar för förfarandet avses enligt direktivet alla de personer som deltar i avgörande av tvister. För ARN:s del innebär det att bestämmelsen omfattar både de s.k. avdelningsordförandena som leder nämndsammanträdena, och de övriga ledamöter som deltar vid sammanträdena. I de fall nämndens ordförande eller vice ordförande, samt beredningsjurister eller 18 Eftersom ett kollegium alltid måste bestå av samma antal företrädare för näringslivs- intressen och konsumentintressen, innebär andra stycket i artikel 6.4 att bestämmelsen om en separat och öronmärkt budget aldrig blir tillämplig på ett organ där beslut fattas kollegialt. Denna tolkning av direktivet har bekräftats av företrädare för vid de genomförandemöten som anordnats av kommissionen, och som utredningen har del- tagit i. externa resurser efter delegation, fattar kanslibeslut på egen hand, omfattas även dessa personer av direktivets krav. ordförande (myndighetschef) utses av regeringen och för- ordnas , vanligen . Regeringen beslutar om anställning av vice ordföranden på förslag av nämndens ordförande (24 § instruktionen). Ordförande och vice ordförande ska vara jurister med domarerfarenhet (26 § instruktionen). Även de externa avdel- ningsordförandena ska vara jurister med domarerfarenhet (26 §). De förordnas av regeringen för en bestämd tid, vanligen en period (25 §). Kompetensen hos de externa avdelningsordförandena är mycket hög. Rekrytering sker enbart bland erfarna jurister, såsom chefsrådmän, rådmän, justitieråd, tjänstemän vid riksdagsförvalt- ningen och rättschefer vid departement. De externa intresseleda- möterna utses av nämndens ordförande på förslag av myndigheter och organisationer som regeringen har bestämt (25 §) och förordnas för av . Dessa personer har gedigen erfarenhet av sina respek- tive branscher och kunskaper om tvistlösning på området i fråga. Som interna beredningsjurister och externa föredragande rekryteras kvalifi- cerade jurister, i regel med tingsmeritering. ARN:s externa avdelnings- ordförande och externa föredragande har också möjlighet att vid behov delta i interna och externa utbildningar rörande t.ex. gällande och ny lagstiftning samt rättspraxis på det konsumenträttsliga området. Kompetensen hos de personer som ansvarar för förfarandet vid är, med hänsyn till det ovan angivna, hög och lever upp till de krav på kunskaper och färdigheter som följer av direktivet. De mandatperioder som tillämpas är också tillräckligt långa för att leva upp till direktivets krav. När det gäller direktivets krav på oberoende och opartiskhet konstaterar vi att de allmänna bestämmelserna i förvaltningslagen (alltså de som inte gäller specifikt för myndighetsutövning) är tillämpliga vid handläggning och prövning av ärenden hos . Det innebär att nämnden tillämpar reglerna i förvaltningslagen (11 och 12 §§) om vad som utgör jäv samt hur frågor om jäv ska hante- ras av den tjänsteman som berörs och av den aktuella myndigheten. Bestämmelserna lever upp till vad som krävs enligt direktivet (artikel 6.1 c–e och 6.2). Sammansättningen vid ARN:s nämndsammanträden lever också upp till direktivets krav på ett lika stort antal företrädare för konsu- ment- som näringsidkarintressen (artikel 6.5) (12 § andra stycket nämndens instruktion). Mot bakgrund av det ovan angivna gör vi bedömningen att det inte krävs några lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder för att förfarandet vid ska leva upp till direktivets krav på sak- kunskap, oberoende och opartiskhet. Bedömning: För att förfarandet vid frågor och ska leva upp till direkti- vets krav på sakkunskap, oberoende och opartiskhet måste reg- lerna om utseende av ledamöter och beslutsförhet ändras så att nämnderna består av ett lika stort antal före- trädare för konsument- och näringsidkarintressen. består av en ordförande och fyra ledamöter. Ordföranden utses av Svensk och ska vara eller ha varit ordinarie domare. Av de fyra ledamöterna ska två representera de ersättningsberättigades intressen, varav en utses av och en av Företagarna. Övriga två ledamöter ska ha stor erfarenhet av försäkringsfrågor och utses av Svensk . Nämnden är beslutsför med minst fyra leda- möter, inklusive ordföranden. Arvode till nämndens ledamöter be- stäms av Svensk . Även är sammansatt av en ordförande och fyra andra ledamöter. Ordföranden ska vara jurist med stor domarerfarenhet och sakkunnig i de frågor som faller inom nämndens verksamhet, två av ledamöterna ska representera de ersättnings- berättigades intresse och två ledamöter ska ha erfarenhet av de för nämnden aktuella försäkringsfrågorna. Nämnden är beslutsför med minst fyra ledamöter, inklusive ordföranden. Ärenden av enkel beskaffenhet får, efter ordförandens bestämmande avgöras av ord- föranden och två ledamöter, varav en företrädare för den försäk- ringsberättigades intresse och en för försäkringsbolagets. Nämndens konsumentrepresentanter utses av . Nämndens övriga ledamöter utses av Svensk . Till nämndens förfogande ska vidare finnas erforderligt antal rådgivande läkare som är särskilt lämpade att bedöma försäkringsmedicinska frågor. De rådgivande läkarna utses av styrelsen för Svensk Försäk- Arvode till nämndens ledamöter och rådgivande läkare bestäms av Svensk . För båda försäkringsnämnderna gäller att det bara är de leda- möter som företräder försäkringsgivarnas intresse som får vara anställda i försäkringsbolag. Ledamot som är anställd i anslutet försäkringsföretag får däremot inte delta i behandlingen av ärende som berör företaget. För försäkringsnämndernas ledamöter, och de rådgivande läkare som är knutna till ska, enligt stadgarna, reglerna om jäv i förvaltningslagen tillämpas. Nämndernas leda- möter utses . Om en ledamot avgår under tid för vilken denne utsetts, ska en ny ledamot utses för återstående tid. Utredningen bedömer att försäkringsnämnderna i stor utsträck- ning lever upp till direktivets krav på sakkunskap, oberoende och opartiskhet, men på några punkter krävs viss anpassning för att kraven ska uppfyllas fullt ut. Till att börja med notererar vi att, av de ledamöter som företräder de försäkringsberättigades intressen i , utses en av och en av Företagarna. Den ledamot som utses av Företagarna, kan inte sägas företräda konsumentintressen i den mening som avses i direk- tivet. Sammansättning lever därmed inte upp till direktivets krav på lika antal företrädare för konsument- och näringsidkarintressen, vid prövning av konsumenttvister (artikel 6.5). Nämnden bör vid sådana tvister ändra sin sammansättning så att partsintressena väger lika. Att försäkringsnämnderna är beslutsföra med minst fyra leda- möter, inklusive ordföranden, är inte heller förenligt med direk- tivets krav på lika antal företrädare för konsument- och närings- idkarintressen. Även den beslutsförhetsregeln måste alltså ändras, vid prövning av konsumenttvister, för att nämnderna ska leva upp till vad som krävs enligt direktivet. Förutom på de punkter som framgår ovan, bedömer vi att för- säkringsnämnderna lever upp till direktivets krav på sakkunskap, oberoende och opartiskhet. Direktivets krav på en separat och öronmärkt budget kommer inte att vara tillämpligt på försäkringsnämndernas verksamhet, så länge som nämnderna består av ett kollegium med lika antal före- trädare för konsument- och näringsidkarintressen (se ovan och artikel 6.4). Bedömning: planerade lever upp till direktivets krav på sakkunskap, oberoende och opartiskhet. inom kommer, enligt samfundets förslag, att bestå av fem ledamöter, varav två konsument- representanter, två advokater och en ledamot som intar en opartisk ställning i förhållande till partsintressena (en f.d. domare). Ordförande och vice ordförande i ska vara domare. De ledamöter och suppleanter i nämnden som ska vara advokater ska utses av . De ledamöter och suppleanter som företräder konsumentintressen ska, enligt samfundets förslag, utses av efter förslag från Konsument- verket. Ordförande och suppleant för denne ska utses av Advokat- samfundets styrelse efter förslag från Domarnämnden.19 Samtliga ledamöter och suppleanter förordnas i taget. Ett ärende i nämnden kommer att kunna avgöras av tre ledamöter; en advokat, en företrädare för konsumentintresset och en domare. I fråga om jäv för ledamöter och suppleanter ska förvalt- ningslagen gälla i tillämpliga delar. Beslut om avvisning och avskrivning ska kunna fattas av Advokat- samfundets generalsekreterare eller de jurister som biträder general- sekreteraren, på uppdrag av . Utredningen bedömer att , enligt ovan angivna förslag, kommer att leva upp till direk- tivets krav på sakkunskap, oberoende och opartiskhet. Direktivets krav på en separat och öronmärkt budget kommer inte att vara tillämpligt på , eftersom nämnden kommer att utgöra ett kollegium bestå- ende av ett lika antal företrädare för konsument- och näringsidkar- intressen (se ovan och artikel 6.4). 19 Förslaget från att och ska få i upp- drag att utse ledamöter till är föremål för diskussioner mellan och . Principen för nämndens sammansättning som sådan är däremot inte ifrågasatt. Utredningen konstaterar att frågan om hur ledamöter i ska utses får hanteras i de pågående diskussionerna mellan och . 12.10.2 Öppenhet – information om förfaranden Enligt artikel 7.1 ska medlemsstaterna se till att de alternativa tvist- lösningsorganen på sina webbplatser och på begäran på ett varaktigt medium, samt på andra sätt som de anser lämpliga, offentliggör tydlig och lättbegriplig information om kontaktuppgifter, inklusive postadress och e-postadress (artikel att de alternativa tvistlösningsorganen ingår i den förteckning som har upprättats i enlighet med artikel 20.2 (artikel 7.1 b), de fysiska personer som ansvarar för den alternativa tvistlös- ningen, hur de har utsetts och hur länge deras mandatperiod varar (artikel 7.1 c), sakkunskapen, opartiskheten och oberoendet hos de fysiska personer som ansvarar för den alternativa tvistlösningen, om de är anställda eller får ersättning enbart av näringsidkaren (artikel deras medlemskap i nätverk av alternativa tvistlösningsorgan som underlättar lösning av gränsöverskridande tvister i tillämp- liga fall (artikel 7.1 e), de typer av tvister som de är behöriga att hantera, inbegripet eventuella trösklar i tillämpliga fall (artikel 7.1 f), förfarandereglerna för tvistlösning och de grunder på vilka det alternativa tvistlösningsorganet får avstå från att hantera en viss tvist i överensstämmelse med artikel 5.4 (artikel ), på vilka språk klagomål kan lämnas in till det alternativa tvist- lösningsorganet och på vilka språk det alternativa tvistlösnings- förfarandet genomförs (artikel 7.1 h), de typer av regler som det alternativa tvistlösningsorganet kan använda som grund för tvistlösningen (t.ex. rättsregler, skälig- hetshänsyn eller uppförandekoder) (artikel 7.1 i), eventuella förhandskrav som parterna måste uppfylla innan ett alternativt tvistlösningsförfarande kan inledas, bland annat kravet att konsumenten ska försöka lösa frågan direkt med närings- idkaren (artikel 7.1 j), huruvida parterna kan dra sig ur förfarandet (artikel 7.1 k), de eventuella kostnader som parterna ska stå för, inbegripet regler om fördelningen av kostnader vid förfarandets slut (artikel 7.1 l), den genomsnittliga längden på ett alternativt tvistlösningsförfar- ande (artikel 7.1 m), den rättsliga verkan av det alternativa tvistlösningsförfarandets resultat, inbegripet sanktionerna vid bristande efterlevnad i fråga om ett beslut med bindande verkan för parterna, i tillämpliga fall (artikel 7.1 n), det alternativa tvistlösningsförfarandets verkställbarhet, om det är relevant (artikel 7.1 o). Bedömning: Någon författningsändring krävs inte för att ska leva upp till direktivets krav på att tvistlösningsorganen ska lämna information om förfarandet. Däremot måste på sin webbplats, förutom den information som redan lämnas, också informera om -att nämnden är ett alternativt tvistlösningsorgan enligt direk- tivet, -nämndens medlemskap i aktuella av alternativa tvistlösningsorgan, -vilka språk som hanteras av nämnden, och -den genomsnittliga längden av ett tvistlösningsförfarande. Vidare måste på sin webbplats, utöver ordförandens och vice ordförandens namn, publicera namnen på de externa avdel- ningsordförandena och de intresseledamöter som är verksamma vid nämnden. Den aktuella bestämmelsen i direktivet kräver inga författnings- ändringar. Däremot måste det säkerställas att rent faktiskt lever upp till direktivets krav i relevanta delar. har en väl utvecklad och informativ webbplats. Där lämnas bl.a. information om hur konsumenter kan komma i kontakt med nämnden, inklusive postadress och e-postadress, vilka typer av tvister som nämnden hanterar och vilka beloppsgränser som tillämpas samt vilka särskilda tvister som är undantagna från nämndens kompetens- område. På webbplatsen finns också utförlig information om vad som krävs av konsumenten för att ska ta upp ett klagomål, såsom exempelvis att konsumenten först måste ha vänt sig direkt till näringsidkaren, och på vilka grunder som nämnden kan avvisa ärenden. Upplysningar lämnas även angående hur förfarandet vid nämnden går till samt att nämndens beslut baseras på det underlag som parterna har skickat in och de rättsregler som gäller. Av den information som lämnas framgår att förfarandet vid är kostnadsfritt och frivilligt, och att nämndens beslut endast innebär en rekommendation angående hur parterna bör lösa tvisten. Av det ovan angivna framgår att redan i stor utsträckning tillhandahåller sådan information som krävs enligt direktivet. Bara på några punkter måste informationen kompletteras för att direkti- vets krav ska vara uppfyllda. När de bestämmelser som ska implementera direktivet träder i kraft, måste till att börja med informera om att nämnden är ett alternativt tvistlösningsorgan som har anmälts till Kommissionen enligt direktivet (artikel 7.1 a). Nämnden måste även lämna infor- mation om medlemskap i aktuella av alternativa tvist- lösningsorgan, såsom t.ex. Fin-Net (artikel 7.1 e) (se avsnitt 7.3.1). måste också informera om vilka språk som hanteras av nämn- den (artikel 7.1 h). Information om ett tvistlösningsförfarandes genomsnittliga längd (artikel 7.1 m), lämnas i ARN:s årsredo- visning, men inte på webbplatsen, vilket krävs enligt direktivet. När det gäller direktivets krav på att organen ska offentliggöra namnen på de fysiska personer som ansvarar för tvistlösningen, kan det konstateras att namnen på ordförande och vice ordför- ande framgår av nämndens webbplats. Information lämnas också om hur och för vilken tid dessa personer samt externa avdelnings- ordföranden och intresseledamöter utses.