sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — Hon lyfter fram fem argument: 1) Demokratiska: Att arbeta med och för jämställdhet måste handla om att arbeta med och för demokrati; 2) Vetenskapliga: Arbetet med jämställdhet måste också ta sin utgångspunkt i både forskning och beprövade erfarenheter; 3) Kritiska: Arbetet med jämställdhet måste ständigt ifrågasätta och problematisera i och för politiken och praktiken centrala utgångspunkter, begrepp och frågor; 4) Politiska: Jäm- ställdhet är en grundläggande politisk fråga, därför måste också frå- gans politiska grund, ideologiska skillnader och konflikter synlig- göras; samt 5) Jämställdhet: Till syvende och sist handlar det också om att finna vägar att lösa problemet med ojämställdhet och inte bidra till annan diskriminering. Antologins andra tema, Intersektionella perspektiv på regleringar, reformer och rumsliga förändringar, belyser generella trender samt historiska och rumsliga dimensioner som påverkar hinder och möj- ligheter i arbetslivet för olika grupper. Arbetslivsforskaren kapitel Mångfaldens retorik och arbetets praktik. Konkurrensutsättning och jämställdhet i analyserar utifrån ett intersektionellt perspektiv problem som kan relateras till konkurrensutsättningen av genom kundval och som berör individer och grupper selektivt utifrån klass, genus, etnicitet och ålder. Lagen om valfrihetssystem (LOV) inbegrep ett jäm- ställdhetsperspektiv. En viktig avsikt var nämligen att skapa mark- nader för små företag inom vård- och omsorgssektorn och då sär- skilt stimulera kvinnors företagande. Reformen skulle därmed främja kvinnors försörjnings- och karriärmöjligheter, som den övergripande målsättningen om mångfald och valfrihet för brukarna skulle förverkligas. Dessutom skulle en mångfald av aktö- rer på denna kundvalsmarknad bidra till ökad konkurrens om arbetskraften, vilket förväntades stärka de anställdas position och leda till bättre arbetsvillkor. Analysen fokuserar på förhållandet mellan den politiska retoriken kring LOV å ena sidan och arbetets praktik och villkor bland småföretagare och anställda inom den konkurrensutsatta å den andra. Det intersektionella perspektivet tydliggör konkurrensens konsekvenser för kvinnor, men även för utrikes födda och äldre i arbetslivet. Kapitlet visar därmed på intersektionalitetens betydelse för att kunna producera fördjupad kunskap om hur föreställningar om kön, etnicitet, klass och ålder påverkar inkluderande och exkluderande processer och praktiker i arbetslivet. I ekonomhistorikern bidrag I jämställdhetens land. Historiska och intersektionella perspektiv på regleringen av arbetskraftsinvandring presenteras ett historiskt perspektiv på intersektionalitetens betydelse för analysen av förändringar i arbetslivet och på arbetsmarknaden. Syftet med kapitlet är att granska de mekanismer som skapar och vidmakthåller uppdel- ningen i arbetslivet på basis av kön, etnicitet och klass. En historisk analys av regleringar av arbetskraftsinvandringen tydliggör betydel- sen av intersektionella perspektiv för att identifiera de omständlig- heter som format olika gruppers villkor i arbetslivet. Kapitlet inleds med en genomgång av regleringar av immigrationen till och en diskussion om hur dessa regler påverkat olika former av segregering och uppdelning på arbetsmarknaden. De historiska erfarenheterna av olika former av regleringar diskuteras också, med särskilt fokus på den migration som är kopplad till avlönat husligt arbete. En jämförelse av arbetet och visar dels på likheter i de invandrade arbetarnas utsatthet men också på skillnader i bland annat möjligheterna att byta arbetsplats, något som försvårats i och med de nya arbetskraftsinvandrings- reglerna . Medan Thörnquists och Strollos kapitel lyfter fram intersek- tionalitetens betydelse i analyser av tidsmässiga förändringar, foku- serar kulturgeografen kapitel Hemlös kreativitet och flexibel sexism – Intersektionella förståelser av hemmet som arbetsplats på intersektionalitetens rumsliga dimensioner. tar avstamp i ett klassiskt problemområde inom feminismen, näm- ligen föreställningen om hemmet som ett kvinnligt rum. Denna förståelse kontrasterar inte bara kvinnligt mot manligt och offent- ligt mot privat utan också olika uppfattningar om vad som ska betraktas som (produktivt) arbete. I det moderna industrisamhället har denna könsmärkta segregation av reproduktion och produktion kommit att utmanas. Det finns dock indikationer på att en tradi- tionell syn på hemmet återskapas i ett postindustriellt sammanhang där arbete hemifrån återigen blir aktuellt i vissa branscher. Med utgångspunkt i en intervjuundersökning med kvinnliga kultur- arbetare som antingen delvis eller på heltid arbetar hemifrån, analy- serar hur idéer om en rörlig och flexibel arbetskraft formar normativa föreställningar i svenskt arbetsliv. Kvinnliga kulturarbe- tare torde ingå i det som definieras som den kreativa klassen, som tillskrivs både hög status och en exklusiv livsstil. kapitel visar dock att dessa kvinnor brottas med en rad vardagliga konflik- ter om att få tid, rum och pengar att gå ihop. Ett problem som många av de intervjuade lyfter fram är svårigheterna med att uppnå en jämställd fördelning av hushållsarbetet. Antologins tredje tema, Intersektionella perspektiv på arbetslivets hierarkier, presenteras utifrån empiriska nedslag inom olika sek- torer, arbetsplatser och yrkeskategorier. Denna del inleds med ekonomhistorikern kapitel Hot och våld i skolan. Räcker det med jämställdhet?, som problematiserar ana- lyser av skolans arbetsmiljö där lärarna betraktas som en homogen grupp. Detta är särskilt problematiskt i fall som rör förekomsten av hot och våld. Kapitlets empiriska underlag består av en enkätunder- sökning som genomfördes och riktades till ett urval grundskolelärare i , och . Allt- eftersom analysen lyfter in variablerna kön och etnisk bakgrund träder stegvis en annorlunda bild av de utsatta lärarna fram. Detta kan ses som en bekräftelse på att det behövs perspektiv som tar upp mer än enbart kön för att identifiera olika gruppers utsatthet för hot, våld och trakasserier. Analysen visar också på behovet av statistik och annat empiriskt underlag som beaktar flera variabler för att kunna få en fördjupad och nyanserad bild av de hinder och möjligheter som olika grupper möter i arbetslivet. I nästa kapitel, Tystnad och osynlighet. Hur hanteras diskrimi- nering inom organisationer?, analyserar genusvetaren hur kvinnliga och manliga utrikes födda läkare samt kvinnliga inrikes födda läkare benämner och agerar mot diskrimi- neringen i arbetslivet. Kapitlet fokuserar dels på läkarnas erfaren- heter och berättelser om vardagen på jobbet och dels på deras stra- tegier för att försvaga och överskrida vad de uppfattar som olika hinder i sitt arbete. De intervjuade läkarna befinner sig i en mot- sägelsefull position; de tillhör ett högstatusyrke men är underordnade på grund av sin könstillhörighet och/eller etniska De vill både utmana och tillhöra den organisation som underordnar dem. Analysen visar att det finns viktiga skillnader när det gäller hur dessa grupper förklarar och hanterar diskriminering. Medan de inrikes födda kvinnliga läkarna kritiserar den manligt könade organisationen och problematiserar den manliga på arbetsplatsen tenderar de utrikes födda läkarna att betona indivi- duella aspekter och särskilt avsaknaden av tillgång till de privi- legierade nätverken. Dessa skillnader avspeglar en obalans på organisationsnivå. Mulinari konstaterar att det från organisation- ernas sida finns ett erkännande av brister inom jämställdhets- området som gör det möjligt för vissa grupper av anställda att kritisera organisationer. Däremot visar undersökningen att det saknas institutionellt utrymme för att uttrycka och hantera de erfarenheter av diskriminering som grundas både på kön och etnicitet. I antologins avslutande kapitel Intersektionell normkritik – om jämställdhet, arbetsliv och omvandlingar av makt diskuterar etnolo- gen jämställdhet som ett normskapande fenomen och argumenterar för behovet av ett normkritiskt perspektiv i arbetet med intersektionalitet. Normanalysens betydelse bygger bland annat på normers inbäddning i kunskap, föreställningar och makt. Normalisering inbegriper stabilisering av vissa kunskaper, världsbilder och föreställningar om hur samhällen ska organiseras och hur människor ska agera, som andra möjliga sätt att tänka och verka marginaliseras eller framstår som omöjliga. analys visar att värderingar grundade på jämställdhet bidrar till att skapa social ordning i och med att de normaliserar vissa kategoriseringar och därmed även föreställningar om hur människor ska bete sig och agera på arbetsplatser, i skolan, i hem- met och . Jämställdhet som normativ princip, eller jäm- ställdhetsnormen, återfinns inte bara i lagtexter, pedagogiska styr- dokument, jämställdhetsplaner, likabehandlingsarbeten i bistånds- satsningar och i fackligt arbete utan också i vardagliga förhand- lingar vid köksbord och på arbetsplatser. Att ställa frågor om vad som utgör en norm och om hur normer upprätthålls eller destabili- seras kan också belysa vad som utesluts eller vilka frågor som görs oviktiga, onämnbara eller osynliga. Bidragen till denna bok utgår från olika discipliner och utforskar intersektionalitetens dimensioner utifrån olika förståelser och metodologiska angreppsätt i fruktbar dialog. Dessa bidrag kan läsas som uttryck för de variationer som kan rymmas inom intersektion- ella studier, men också som en utmaning och uppmaning till ytter- ligare teoretisk och metodologisk utveckling. Arbetslivets kom- plexitet och de olika former av förtryck, exkludering och under- ordning som författarna till denna antologi belyser och problemati- serar fordrar också teoretiska och metodologiska instrument som kan överskrida jämställdhetstänkandets traditionella uppdelning i kvinnligt och manligt. Bokens olika teman inbjuder till kritik av jämställdhetstänkandets premisser och praktiker, som de lyfter fram de komplexa differentieringsprocesser som historiskt vuxit fram som resultat av förändrade regleringar, värderingar och normer på arbetsmarknadsområdet. De olika arbetslivssamman- hang som analyseras i bokens olika kapitel visar också på nödvän- digheten av intersektionella perspektiv för att vidga vår kunskap om arbetslivets villkor i . , , (2008) Diskrimineras homo- sexuella? Några erfarenheter från svensk ekonomisk forskning. Ekonomisk debatt 8, 2008, årgång 36. , , Pratibha (1984)Challenging Feminism, , nr 17. Ang (2003) I.m a feminist butOther women and post- national feminism I (red) Feminist . : Univer- sity Press. (2013) Under luppen. Genusperspektiv på arbets- miljö och arbetsorganisation. Balibar, (2001) Vi, det europeiska folket – reflektioner kring ett transnationellt medborgarskap. : Tankekraft förlag. Blaut, (1992) The Theory of Cultural Racism, Antipode, vol 23. , , (2013) Hit men inte längre? En rapport om deltider, välfärdspolitik och målet om en jämlik arbetsmarknad. Brah, Avtar (1996) Cartographies of Diaspora. Contesting Identities, & : Routledge. Brah, Avtar & , (2004) Aint I A woman? Revisiting intersectionality, 3. Bredström, (2008) Safe sex, unsafe identities. Intersections of race, gender and sexuality in Swedish HIV/AIDS Policy. , (1992) Same difference the persistence of racial disadvantage in the British Labour Market i Brahan, , , , red Racism and Antiracism. , (2004) ogjort. Kropp, begär och kroppslig existens. , Sumi, Crenshaw , (2013) Intersectionality: Theorizing , Empowering Theory. Signs Vol 38, No 4. Crenshaw, (1989) Demarginalizing the Intersection of Race and Sex: A of Antidiscrimination Doctrine, Feminist , and Antiracist Politics i The Uni- versity of Legal forum. Crenshaw, Kimberlé (1994) Mapping the . Inter- sectionality, Identity Politics, and Violence Against Women of Color i , Rixanne Mykitiuk, Eds. The Public Nature of Private Violence. de los , (2000) Folkhemmets paradoxer. och etnicitet i den svenska modellen i Kvinnovetenskaplig tidskrift 2/2000. de los , , (2005) Intersektionalitet. de los , , , , (2013) Rädd på jobbet. Konferensbidrag till Ekonomisk- historiska mötet 4–. (2010) En öppen affär: Konsumenten och de handelsarbetande i ett intersektionellt perspektiv i Scandia vol 26, nr 1. Fiebranz (2010) Lagårdar och lönearbete. Modernise- ring och skillnadsskapande i norrländsk skogsbygd vid 1900- talets mitt, Scandia vol 26, nr 1. (2002) Rasism. En historisk översikt. : Historiska media. Fumarola Unsgaard, , . (2013) Den feministiska utmaningen. Mot en jämställd arbetsmarknad, : Premiss förlag. Gavanas, , red (2013) hem på smutsiga villkor? Hushållstjänster, migration och globalisering. , , (red.) (1992) Modernity and its Futures, : . , (1994) Kvinnorna i välfärdstaten i Per Thullberg & (red) Den svenska modellen. : Student- litteratur. , (1990) . Knowledge, Consciousness and the Politics of Empowerment. hooks, bell (2000) Feminist . From to Center. : Pluto Press. JämO (2006) Remissvar , Ärendenr. 348/2006. , (2006) Imaginaries of Europe. Technologies of gen- der, Economies and , , vol. 13, nr. MacClintock (1995) leather: Race, gender and sexuality in the colonial context. (2013) Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2012? /files/PDF- er/att_bestalla/loneskillnader/skillnaden12.pdf hämtad . (1997)Difference: A Special Third World Issue i Woman, Native other. Mohanty, (2003) Feminism utan gränser. Avkolo- niserad teori, praktiserad solidaritet. , (1997) Stadens rasifiering. Etnisk boensesegregation i folkhemmet. Geografiska regionsstudier nr 32, univer- sitet. , (1978) Mörkt spel. Vithet och den litterära fantasin. , (1993) Racism after Race relations, : Routledge. Mulinari red (2011) Arbete, Intersektion- ella perspektiv. Regnö, (2013) Det osynliggjorda ledarskapet. Kvinnliga chefer i majoritet. Doktorsavhandling i Industriell ekonomi och organi- sation. , (2007) Är alla marginaliseringar likvärdiga? i de los red Framtidens femin- ismer. Intersektionella interventioner i den feministiska debatten: : Tankekraft. SCB (2009) Integration – Utrikesfödda på arbetsmarknaden. Rap- port 2. SCB (2013) Integration. En beskrivning av läget i . , (2007) Politics of the veil. Skeggs, (2008) Om moralismens ekonomi och arbetarklas- sens värdighet. Intervju i Fronesis 25–26. SOU 1975:90 åt alla: delbetän- kande från sysselsättningsutredningen. SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Betänkande av Utredningen om män och jämställdhet. Spivak, Gayatri Chakravorty (1990) The post-Colonial Critic. Inter- views, Strategies, Dialogues. Springer, (2002) Third feminism? i Signs: Journal of women in culture and society. Vallström, (2010) Att göra skillnad. Om migration, arbete och kön i skogsarbetarbyar 1950–1976, Scandia vol 76, nr 1. Walby, (2005) Gender Mainstreaming. Productive Tensions in Theory and Practice. Social Politics 12 (3): 321–343. Tolvhed, (2010) Intersektionalitet och historievetenskap i Scandia vol 26, nr 1. Thörnquist, (2013) Mångfaldens marknad och arbetets vill- kor. Om följder av kundval i . Arbetsliv i omvand- ling. Yazdanpanah, , (2013).Den ojämlika jämställdheten om arbetarkvinnors minskade möjlighet till jämställdhet i Fumarola Unsgaard, , . Den feministiska utmaningen. Mot en jämställd arbetsmarknad, : Premiss förlag. 2.Jämställdhet och mångfald som administrativa Plan- och policydokument vid svenska lärosäten 1995–2013 Vad gör vi när vi använder jämställdhets- och mångfaldsspråk i arbetet för likabehandling vid våra lärosäten? Vilka politiska erkän- nanden och identiteter rör det sig om och med vilka effekter? Det är den ena aspekten som denna artikel lyfter fram. Den andra handlar om jämställdhet och mångfald som administrativa praktiker och tekniker och den kunskap som genereras av dessa. I denna artikel ska jämställdhets- och mångfaldsspråket diskuteras med utgångspunkt i plan- och policydokument vid två svenska läro- säten. Det ena, , har mycket gamla traditioner medan det andra, , etablerades som myndighet 1997 med mångfald som motto i det uttalade uppdraget att bredda rekryteringen. Plandokument och policydokument används som om det vore fråga om samma sak. menar att universi- teten ofta använder en policy istället för en plan, dock är policyn vagare än planen. finns det inga tydliga anvisningar för hur planer skall upprättas (Schömer 2014). Mina egna erfarenheter av praktiskt likabehandlingsarbete är begränsade, men jag var med . I anslutning till den jämställdhetspolicy för som antogs 1997 tillsattes den första jämställdhetskommittén vid historiska institu- tionen för att kartlägga situationen och föreslå åtgärder. Jag ingick i kommittén, förmodligen av det skälet att jag skrivit en avhandling inom genushistoria. Vårt arbete hade explicit fyra dokumentrefe- renser: jämställdhetslagen, högskolelagen, högskoleförordningen och Lunds universitets jämställdhetspolicy. Enligt jämställdhets- policyn skulle alla led i rekryteringsprocesserna beaktas, liksom osakliga löneskillnader mellan könen. Vidare skulle undervisning och forskning beakta genusperspektivet (i singularis) liksom mäns och kvinnors olika villkor i samhället. Kartläggningen av situa- tionen vid institutionen följde uppmaningen i policydokumentet. Vi kartlade tjänstefördelning efter kön, könsfördelning vid forskar- utbildning, doktoranders försörjning och betyg efter kön. Våra förslag till åtgärder var könsuppdelad statistik, att se över undervis- ningens innehåll så att kvinnors historia beaktades liksom med- vetenhet om läroboksförfattarnas kön samt att främja nätverk och mentorskap för att stödja kvinnliga studenter och doktorander.1 Det var klent beställt med vår teoretiska kunskap om jämställdhet och vi bidrog därför inte till någon problematisering av begreppet jämställdhet, men föreställningen om vad vårt uppdrag bestod i var klar genom kopplingen till gällande regelverk och policy. Därigenom blev vi delaktiga i det administrativa flödet, den så kallade audit-kulturen, en reglerad självreglering som innebär att vi alla blir underkastade ständiga krav på utvärdering och revision (t.ex. Shore 2008:279–281). har många planer skrivits som bidragit till pappersflödet och mycket har hänt både begrepps- ligt och i främjandet av kvinnors akademiska ställning. Jämställd- hetsarbetet har professionaliserats nationellt och internationellt, men som en jämlikhetssamordnare2 (jämlikhet, equality, är det begrepp som används internationellt) vid ett brittiskt universitet uttryckt saken ägnar hon sig nu åt att skriva dokument, det ena efter det andra, istället för att bedriva själva jämlikhetsarbetet (2012:86). Den genusvetenskapliga kunskapsutvecklingen, där jämställdhet bara är en del av fältet, har också vid en del lärosäten sin plats i de personalvetenskapliga universitetsutbild- ningarna. Där skolas personaladministratörer som kommer att arbeta med bland annat planer och policydokument för jämställd- het, mångfald och likabehandling. Men vilken kunskapsutveckling genereras av dessa administrativa praktiker? Jämställdhet är ett nästan politikområde i som tilldelats mycket pengar från staten. Mer än 47 miljoner delades sammanlagt ut till satsningar inom akademin åren 2006 och 2010. Den första lagen tillkom 1980 och har reviderats ett antal gånger. Den uppgick i en diskriminerings- lag som är gemensam för alla tidigare lagar mot diskriminering. sorterar jämställdhetsfrågorna under utbildnings- departementet som delar ut medel, bland annat till kom- muner och landsting (SKL) och deras särskilda satsning Hållbar 1Från jämställdhetskommittén till institutionsstyrelsen, historiska institutionen, , inkommen , dnr G1-127/96. 2Jämlikhet innebär att lika skall behandlas lika, dvs. att alla människor skall behandlas likadant, medan jämställdhet endast rör förhållandet mellan kvinnor och män. Enligt var det länge sedan frågan om jämställdhet var politiskt het. Satsningarna numera går till att utveckla metoder för att administrera jämställdhet inom ramen för en ny styrningsmentalitet, . Effektivisering och nyttomaximering utifrån marknadslogiker är utmärkande. knyter an till statsvetaren som menar att den nyliberala styrningsmentaliteten innebär avpolitisering, det vill säga osynliggörande av maktrelationer. Detta är vad som hänt med jämställdhetsfrågorna i , menar (2011, se även Wottle & 2011). Tillsammans med har hon intervjuat jämställdhetssamordnare vid svenska universitet. Författarna identifierar två aspekter som centrala för : marknadsstyrning och revision. Den senare, även kallad audit-kultur, innebär alltmer detaljstyrning och att alla blir deltagare och delaktiga genom ständiga revisioner av (jämställd- hets)arbete. Jämställdhetsarbetare blir klämda mellan den genus- vetenskapliga kunskapsutvecklingen där makt och politik är centralt och ett avpolitiserat jämställdhetsarbete (Carbin & 2012). Neoliberala styrformer som alltmer utmärker universiteten är ett av de områden där det behövs mer forskning, menar som skrivit en forskningsöversikt om jämställdhet i aka- demin. Hon ställer frågan vilken betydelse det ökade nyttotänkan- det vid universiteten får för jämställdheten. Dahlerup efterlyser forskning om jämställdhet inom många olika områden. Ett av flera eftersatta områden som nämns i hennes översikt är forskning om sexuella trakasserier och könskränkande behandling, särskilt utifrån begreppet intersektionalitet. Det finns mycket lite forskning om integrations- och jämställdhetspolitik inom akademin som utgår från intersektionella analyser. Dahlerup nämner som ett av få undantag de los studie som bygger på intervjuer med anställda vid (Dahlerup 2010). Som många forskare framhållit är jämställdhetsbegreppet begrän- sande sett i relation till maktordningar som rör sexualitet, ras, etnicitet, funktion och i förhållande till ojämlikhet baserat på klass. de los framhåller att även om jämställdhetsmålen, att undan- röja ojämlikhet baserad på kön, inte är uppnådda har jämställdhets- arbetet en institutionell grund som tillhandahåller en plattform för att benämna och motverka strukturell skillnad (de los 2010, se även Schömer 2014). Man kan säga att universiteten står för en särskild utmaning som synliggörs av de begrepp som menar är utmärkande: universalism, opartiskhet och organiserad Dessa begrepp handlar om att vetenskapen bedöms på sina egna villkor oberoende av vem som gör vetenskap och att det är forskarsamhället som avgör vad som är god vetenskap. Produk- ten förstås som opartisk och granskningen kritisk till sin funktion. Dessa värden har ansetts kräva fria institutioner, styrda av de veten- skapligt skolade och utan inblandning från politiker och utan politiska styrmedel. Det betyder att frågor om t.ex. jämn könsför- delning bland professorer ses som avarter utifrån dessa logiker (Jordansson 2005, 2007). Genom universitetens alltjämt starka ledord osynliggörs nor- men för det akademiska subjektet. Här återstår mycket jämställd- hetsarbete, men precis som de los framhåller saknas en institutionell grund för analys av ojämlikhet baserad på andra makt- ordningar som klass, sexualitet och ras/etnicitet. Tystnad och osynliggörande av normer och institutionaliserade privilegier base- rade på vithet och heterosexualitet, liksom på klass, bekräftas av de intervjustudier hon gjort vid . Med intersek- perspektiv synliggörs hur ett brett spektrum av ojämlikhet kan förstås i sammanhang av flerfaldiga maktordningar (de los 2010:129–147). I samhällsvisioner för lika villkor har särskilt ett begrepp utvecklats: mångfald. Begreppet jämställdhet har kom- pletterats med mångfald i dokument för lika villkor vid universitet runt om i västvärlden och så även vid svenska universitet. Mångfald har haft en positiv laddning i svensk samhällsdebatt och använts som managementbegrepp i konsultverksamheter och i utbildningar men begreppets innebörd har inte diskuterats kritiskt utifrån maktteoretiska och metodologiska utgångspunkter, skriver de los i en rapport .