sou · H2B367 · 2014-09-19 00:00:00 — I 15 av de totalt 29 regeringsuppdrag som ISF har fått har det varit eller kommer det att vara nödvändigt att behandla person- uppgifter. Av de totalt cirka 70 egeninitierade projekt som ISF startat har personuppgifter behandlats i 25 projekt. I 5 projekt bedömer ISF att analyserna har begränsats genom att myndigheten inte fått behandla känsliga personuppgifter. Granskning av , och ISF har genomfört eller påbörjat 20 projekt där personuppgifter har behövt behandlas inom detta område. 12 av de regeringsuppdrag som myndigheten har fått avser detta område. Regeltillämpningen vid graviditetsrelaterade besvär (1) Uppdra- get innebar att granska om det finns brister i tillämpningen av lagstiftningen, inom sjukpenning och graviditetspenning, i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär och, om det finns sådana brister, ge förslag på åtgärder. Inom ramen för granskningen genomfördes registeranalyser, base- rade på uppgifter från , och en aktgransk- ning, där uppgifter ur ärendeakter registre- rades. Uppgifter behandlades om föräldrar som fått barn i , bland annat avseende erhållen sjukpenning och graviditetspenning, antal barn, kön, ålder, födelseland, inkomster, sysselsättning och utbildning. Ingen sjukpenning information till de för- säkrade vid beslut och rutiner för omprövning (2) Uppdraget innebar att granska hur beslut om indragning av sjukpenning eller avslag på sjukpenning kommuniceras till de försäkrade samt att granska rutiner för omprövning av sjuk- penningärenden. ISF skulle även vid behov föreslå åtgärder för förbättringar. Inom ramen för granskningen genomfördes registeranalyser, baserade på uppgifter från , och en aktgranskning, där uppgifter ur ärendeakter registrerades. Syftet med att analysera registerdata var att demografiskt och socioekonomiskt kunna beskriva de individer som nekats sjukpenning i relation till dem som fick sjukpenning och även att kunna jämföra försäkrade som begärde att deras beslut skulle omprövas med dem som inte gjorde det. Syftet med aktgranskningen var att fånga hur beslut om nekad sjukpenning kommuniceras till de försäkrade. Uppgifter behandlades om personer som fått ett beslut om avslag på eller indragning av sjukpenning, bland annat avseende kön, ålder, födelseland, inkomster, sysselsättning och utbildning. Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete (3) Uppdraget innebar att granska hur och Arbetsförmedlingen arbetar med att utveckla tidiga och aktiva insatser för att rusta människor att återgå i arbete, skapa fler vägar tillbaka till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjuk- försäkringen. Inom ramen för granskningen genomfördes intervjuer med företrädare för och Arbetsförmedlingen. Underlaget från intervjuerna samman- ställdes i ett elektroniskt register och kom därmed att omfattas av de allmänna bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204). Insatser för personer som har uppnått maximal tid i sjukförsäkringen (4)Uppdraget innebar bland annat att studera den grupp personer som lämnar sjukförsäkringen på grund av att de fått sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning samt att analysera vilka skillnader som finns mellan personer som har respektive inte har återvänt till sjukförsäkringen. Uppdraget innefattade en granskning av bland annat handläggning av dessa ärenden. Inom ramen för granskningen genomfördes registeranalyser, baserade på uppgifter från , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och , och en aktgranskning, där uppgifter ur och Arbetsförmedlingens ärendeakter registrerades. Uppgifter behandlades om personer som lämnat sjukförsäkringen, bland annat avseende kön, ålder, civilstånd, antal barn, inkomst, utbildningsnivå, bosättningslän, diagnos, erhållna sjukförmåner, inskrivningsperiod hos Arbetsförmed- lingen (), erhållen arbetslöshetsersättning (IAF), erhållet ekonomiskt bistånd () samt funk- tionstillstånd, yrke, utbildningsnivå och insatser hos Arbetsför- medlingen (Arbetsförmedlingen). Granskning av FK:s arbete med en jämställd sjukskrivningsprocess (5)Uppdraget innebär att granska hand- läggning av sjukförsäkringsärenden ur ett jämställdhetsperspektiv och undersöka hur myndigheten arbetar för att säkerställa att handläggningen av sjukförsäkringen sker på ett jämställt sätt. Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om personer som haft ett pågående sjukfall eller ansökt om sjukpenning, bland annat avseende insatser från , kön, ålder, födelseland, inkomster, syssel- sättning och utbildning. Sjukförsäkringen och sjukfrånvaro i psykiska diagnoser (6) Enligt uppdraget ska ISF genomföra en analys av sjukförsäk- ringens utformning och tillämpning avseende psykiska diagno- ser. Syftet är att undersöka utvecklingen av sjukförsäkringen med fokus på diagnos, om handläggningen skiljer sig åt mellan olika diagnoser och hur sjukförsäkringssystemet möter indivi- der som har en psykisk diagnos. Inom ramen för granskningen kommer registeranalyser att genomföras, baserade på uppgifter från , och eventuellt även en aktgranskning, där uppgifter ur ärendeakter registreras. Uppgifter kommer att behandlas om hela befolkning i åldrarna 16–, bland annat avseende erhållna förmåner från sjukförsäkringen, diagnos, kön, ålder, antal barn, födelseland, inkomster, sysselsättning, utbildning, aktiviteter hos och händelser under handläggningen hos . Förnyad utredning av sjukersättning (7) Uppdraget innebär att granska om och hur gör de förnyade utred- ningar av rätten till sjukersättning som enligt lag ska göras minst . ISF ska även undersöka vad de förnyade utredningarna leder till i fråga om ersättning och eventuella rehabiliteringsåtgärder. Inom ramen för projektet planeras registeranalyser och en aktgranskning baserade på uppgifter och akter från . Avsikten är att behandla uppgifter om personer som uppbär sjukersättning och för vilka beslutat att göra en förnyad utredning, bland annat avseende händelser under handläggningen hos , diagnos, kön, ålder och liknande variabler. Uppföljning av reformer inom tillfällig föräldrapenning (8) Enligt uppdraget ska ISF analysera effekter av borttagandet av intyg om barns frånvaro med avseende på hur föräldrarna använder försäkringen och att följa arbete med att förhindra fusk och fel inom den tillfälliga föräldrapen- ningen. Inom ramen för projektet har olika registeranalyser genomförts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om alla föräldrar som är försäkrade i och har barn födda efter , bland annat avseende perioder med tillfällig föräldrapenning, föräld- rapenning, sjukpenning respektive sjuk- eller aktivitetsersätt- ning samt socioekonomiska bakgrundsfaktorer såsom kön, ålder, födelseland, civilstånd, pensionsgrundande inkomst, högsta utbildningsnivå och antal barn samt barnens ålder. Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv (9) Uppdra- get innebar att granska beslut om arbetsskada ur ett jämställd- hetsperspektiv. Syftet med projektet var att utreda om det finns osakliga skillnader dels i beviljandet, dels i handläggning av och beslut om arbetsskada mellan kvinnor och män. Inom ramen för projektet har registeranalyser, baserade på uppgifter från , och en aktgranskning, baserade på ärendeakter från , genomförts. Uppgifter har behandlats om personer som fått ett beslut på sin ansökan om arbetsskadelivränta –2010, bland annat avseende erhållen sjukpenning och sjukersättning, visandedag för skadan, ansökningsdag och datum för beslut, yrke, kön, ålder, födelseland, diagnos och tidigare inkomst samt faktorer som påverkar sannolikheten att beviljas livränta eller kan för- klara skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män (uti- från innehåll i anmälningar, utredningar, utlåtanden, besluts- meddelande, föredragningsmissiv och yttrande från försäk- ringsmedicinska rådgivare). Utfall av beslut om statlig assistansersättning (10) Uppdraget innebär att undersöka orsakerna till utfallet av beslut om assistansersättning vid nya ansökningar och tvåårs- omprövningar, att redovisa tänkbara orsaker till sådana förändringar samt att kartlägga vilka assistansberättigade som berörs av förändringarna och vilka eventuella andra insatser som erbjuds dessa. Inom ramen för projektet genomförs register- analyser baserade på uppgifter från och samt en aktgranskning baserad på uppgifter ur ärendeakter. Uppgifter har behandlats om personer som har ansökt om assistansersättning, bland annat avseende beslutstidpunkt, beviljade assistanstimmar, ersättnings- nivå, bedömning av rätten till ersättning, eventuell upphörande- orsak, födelseland, antal barn, inkomst och sysselsättning () samt uppgifter om socialtjänstinsatser, insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade och ekonomiskt bistånd (). Graviditetspenning – förnyad granskning (11) Uppdraget innebär att följa upp tillämpningen av lagstiftningen om graviditets- penning med anledning av den tidigare granskningen om graviditetspenning och sjukpenning vid graviditet. Inom ramen för granskningen kommer registeranalyser, baserade på uppgifter från , och en aktgranskning, där uppgifter ur ärendeakter registreras, att genomföras. Uppgifter kommer att behandlas om föräldrar som fått barn –2014 i , bland annat avseende erhållen sjukpenning och graviditetspenning, antal barn, kön, ålder, födelseland, inkomster, sysselsättning och utbildning. Effekterna av ändringarna i och (12). Uppdraget innebär att följa upp och analysera effekterna av ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade och i socialförsäkringsbalken som trädde i kraft . Vidare ska åtgärder för att utveckla styrning och organisation i syfte att effektivisera handlägg- ningen och kontrollen av ärenden inom assistansersättningen och myndighetens arbete med att utveckla ett ändamålsenligt IT-stöd för handläggning och kontroll av ärenden om assistan- sersättning följas upp. Inom ramen för uppdraget kommer sannolikt registerstudier, baserade på uppgifter från Försäkrings- kassan, samt en aktgranskning, baserad på ärendeakter från , att genomföras. Uppgifter kommer att behandlas om personer som får assistansersättning, sannolikt bland annat avseende kön, ålder, personkrets och i vilken ägandeform som assistans utförs genom. har personuppgifter behandlats i 8 egeninitierade projekt som kan hänföras till detta område. Socialförsäkringsmål i förvaltningsdomstolarna (13) Projektet syftar till att undersöka i vilken utsträckning och av vilka anled- ningar och beslut samt förvaltningsrätternas domar överklagas och ändras, med särskilt fokus på skillnaderna mellan olika förvaltningsrätter. Ett andra syfte är att ta reda på hur väl förvaltningsdomstolarnas domar motiveras. Inom ramen för projektet genomförs register- analyser, baserade på uppgifter från och , och en domsgranskning, baserad på domar från förvaltningsrätter och kammarrätter. Uppgifter behandlas om samtliga personer som haft ett socialförsäkringsärende vid –2012, bland annat avseende erhållna förmåner, kön, ålder, civilstånd, födelseland, utbildningsnivå, branschtillhörighet, inkomst, yrkesställning, sysselsättningsstatus, antal barn, sjukdomshistorik och diagnoser. Uppföljning av efterkontroller av tandvårdsstö- det. Projektet, som är en uppföljning av en tidigare granskning på området, syftade till att undersöka om arbetar ändamålsenligt med efterhandskontroller inom tand- vårdsstödet. Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om samtliga vårdgivare avseende antal patientbesök och utbetalt tandvårdsstöd –. Tvåårsomprövningar av assistansersättningen (14). Projektet syftar till att ta reda på hur hanterar de omprövningar som ska göras av rätten till assistansersättning , och om dessa görs på ett likformigt och rättssäkert sätt . Inom ramen för projektet har registeranalyser och en aktstudie genomförts, baserade på uppgifter och ären- deakter från . Uppgifter har behandlats om samtliga personer som uppbar assistansersättning under vissa perioder, bland annat avseende datum för beslut, antal bevil- jade assistanstimmar, ersättningsnivå , typ av assi- stansanordnare, ställföreträdare, ålder, kön, och diagnos. Regionala skillnader i bedömningen av rätten till vårdbidrag (15). Projektet syftade dels till att undersöka om det finns tecken på en regional variation i beslut om vårdbidrag, dels till att pröva om struktur och språk enligt Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa, barn- och ung- domsversionen, ICF-CY, kan användas vid handläggning av vårdbidragsärenden för att göra utredningar och beslut tydli- gare och mer enhetliga och därigenom förbättra rättssäker- Inom ramen för projektet har registeranalyser och akt- granskning genomförts, baserade på uppgifter och ärendeakter från . Registeruppgifter har behandlats om samtliga personer som fått vårdbidrag första gången –2010, bland annat avseende erhållet vårdbidrag, kön, ålder, födelseland, inkomster, utbildningsnivå och typ av information om barnet som inhämtats under utredning. Uppgifter från akter gällande ansökan om vård- bidrag har även behandlats om de barn för vilket vårdbidraget har beviljats , bland annat avseende diagnos, kön, ålder och typ av information om barnet som inhämtats under utredning. Personlig assistans till barn - hur bedöms föräldrars ansvar? (16). Projektet syftar till att undersöka om bedöm- ningar av föräldraansvaret, det vill säga det vårdbehov som föräldrar normalt behöver lägga ner för att vårda sina barn vid olika åldrar och som ska bortses ifrån vid bedömningen av behovet av assistansersättning, är enhetliga och rättssäkra. Fokus ligger på om det finns skillnader i bedömningarna av hur omfattande ett normalt föräldraansvar är för ett barn i en viss ålder. Inom ramen för projektet genomförs registeranalyser och en aktgranskning, baserade på uppgifter och ärendeakter från . I registeranalyserna behandlas uppgifter om alla personer som ansökt om eller uppburit assistansersättning 2013 samt om deras föräldrar, bland annat avseende beviljade assistanstimmar, person- kretstillhörighet, handläggande kontor och socioekonomiska faktorer som kön, utbildning och inkomst. I aktgranskningen behandlas uppgifter om barn i åldrarna 0–som har ansökt om assistansersättning , bland annat avseende på ålder, kön, personkrets och beslut. Granskning av bilstöd till personer med funktionshinder (17). Projektet syftar till att analysera orsakerna till kostnadsut- vecklingen av anpassningsbidraget inom bilstöd. Vidare analy- seras bilstödets konstruktion och dess effekter på marknaden, på brukare och på budgetanslaget samt om regelverk och rättspraxis är tillräckligt vägledande för när myndigheten ska besluta om anpassningar. Inom ramen för projektet genom- förs registeranalyser baserade på uppgifter från och och en aktgranskning baserad på ärendeakter från Uppgifter behandlas om samtliga personer som har ansökt om bilstöd –, bland annat avseende utbetalt bilstöd i samband med fordonsanpassningar, fordonstyp, gjorda fordonsanpassningar, kön, ålder, bosättningskommun, inkomst () och fordon som importerats som hjälpmedel (). Unga med sjuk- och aktivitetsersättning del 2 (18). Syftet med projektet var att belysa ersättningsformen aktivitetsersättning för förlängd skolgång utifrån olika perspektiv och att beskriva ungdomars sysselsättning och försörjning efter en avslutad period med aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Dessutom granskades beslutsunderlag vid prövningen av rätten till aktivitetsersättning för denna grupp. Inom ramen för projektet genomfördes registeranalyser baserade på uppgifter från , och och två aktgranskningar baserade på ärendeakter från Försäkrings- kassan. I registerstudien behandlades uppgifter om personer som avslutat en period med aktivitetsersättning för förlängd skolgång –2008, bland annat avseende perioder med sjuk- och rehabiliteringspenning samt aktivitetsersättning, arbets- inkomst, diagnos, kön (), perioder som arbets- sökande (Arbetsförmedlingen) och perioder med ekonomiskt bistånd (). I aktgranskningarna behandlades uppgifter om personer som avslutade en period med aktivitets- ersättning för förlängd skolgång och om personer som påbörjade en period med aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga , bland annat avseende ålder, kön, utbildning, skolform, diagnos, tidigare perioder av sjukpenning samt information om läkarutlåtandets och övriga beslutsunder- lags kvalitet. Handläggarens betydelse för utfallet i sjukskrivningsprocessen (19). Projektet genomförs i tre delar. Den första delen syftade till att studera uppfattningar om handläggarskap, tjänstemannaroll, regelverk och metoder bland handläggare inom sjukförmånsområdet. I den andra delen ska effekten av den specifike handläggaren på sannolikheter för interventioner i sjuk- fallet och på sjukfallets längd analyseras. Den tredje delen syftar till att analysera effekter av olika typer av interventioner i sjukfallet . Inom ramen för projektet genomförs en enkätundersökning riktad till handläggare hos och registeranalyser baserade på uppgifter från . Uppgifter behandlas om alla personer som har fått sjukpenning och som omfattas av dagindelning vid tilldelning av handläggare, bland annat avseende perioder med sjukpenning, erhållna insatser från Försäkrings- kassan, ålder, kön, diagnos m.m. Uppgifter behandlas även om handläggare som har handlagt något av de aktuella sjukfallen och som har besvarat enkäten, bland annat avseende hur de uppfattar sitt arbete och sin roll. Av de 7 projekt som berört detta område och som har krävt behandling av personuppgifter har 5 projekt haft sin grund i rege- ringsuppdrag och 2 varit egeninitierade. I det tidigare nämnda regeringsuppdraget Insatser för personer som har uppnått maximal tid i sjukförsäkringen (4) granskades bland annat vilka insatser Arbetsförmedlingen gjort för dem som återvände till sjukförsäkringen efter att tidigare ha upp- nått maximal tid i sjukförsäkringen. Analys av flöden mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäk- ringen (20). Syftet med projektet var att analysera flödena mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen och bland annat studera hur ändringarna i ersättningsvillkoren inom dessa båda försäkringar har påverkat nyttjandet av försäkringarna, samt att belysa och analysera de drivkrafter och hinder som finns för att röra sig mellan dem. Inom ramen för projektet genom- fördes registeranalyser baserade på uppgifter från Försäkrings- kassan, Arbetsförmedlingen, IAF och . Uppgifter behandlades om bosatta i i åldrarna 16––2010, bland annat avseende sjukpenning och rehabiliteringspenning, sjuk- och aktivitetsersättning, aktivitets- stöd och utvecklingsersättning under deltagande i arbets- marknadspolitiska program, kön, ålder, sysselsättningsstatus, utbildning m.m. (), inskrivningsperioder hos Arbetsförmedlingen (Arbetsförmedlingen), arbetslöshetsersätt- ning (IAF), ekonomiskt bistånd (). Det tidigare nämna regeringsuppdraget Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete (3) innebar att Arbetsförmed- lingens verksamhet med att, tillsammans med , utveckla tidiga och aktiva insatser för att rusta människor att återgå i arbete granskades. I det tidigare nämnda regeringsuppdraget Utfall av beslut om statlig assistansersättning (10) ska bland annat en kartläggning göras av vilka eventuella andra insatser som erbjuds dem som får avslag på sin ansökan om, eller indrag av, assistansersätt- ning. Effekter av insatser inom rehabiliteringsgarantin (21) Uppdraget innebär att genomföra två observationsstudier som syftar till att ge svar på om behandlingarna som ges inom ramen för rehabiliteringsgarantin i högre utsträckning leder till återgång i arbete jämfört med andra behandlingar. Analysen avser hur insatserna inom rehabiliteringsgarantin påverkar utvecklingen av sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, vårdkonsumt- ion och läkemedelsförskrivning. Den första observationsstu- dien har rapporterats , medan den andra ska rap- porteras . Inom ramen för projektet har olika registeranalyser genomförts, baserade på uppgifter från , och . Upp- gifter har behandlats om personer som sökte vård och som vid vårdtillfället fick en diagnos som ryms inom ramen för rehabiliteringsgarantins insatser. Uppgifterna avsåg bland annat information om vårdbesök (), läkemedelsförbrukning (), antal dagar med ersättning från sjukförsäkringen samt socioekonomiska och demografiska uppgifter som ålder, högsta utbildningsnivå, utrikes född, civilstånd, arbetslöshet och sysselsättning (). Läkarintygens betydelse för sjukskrivningarnas längd (22). Pro- jektet syftar till att studera vilken betydelse läkarintygen har för den faktiska sjukperiodens längd och sjukpenningens omfattning. Inom ramen för projektet kommer registerana- lyser att genomföras baserade på uppgifter från Försäkrings- kassan. Uppgifter kommer att behandlas om samtliga personer som påbörjat ett sjukfall –2013, bland annat avseende uppgift från läkarintygen om diagnos, sjuk- skrivningslängd, sjukskrivningsgrad och sjukskrivande instans samt uppgift om ersättning från sjukförsäkringen, bostadsort, födelseland, sysselsättning, bransch, utbildningsnivå, inkomst m.m. I det tidigare nämnda projektet i förvalt- ningsdomstolarna (13) undersöks bland annat skillnader mellan domstolar när det gäller ändringsfrekvens. Uppgifter har inhämtats från . De typer av samverkansinsatser som kan vara aktuella för ISF att granska är bland annat -den s.k. handlingsplanssamverkan mellan , -den finansiella samordning av rehabiliteringsinsatser som , Arbetsförmedlingen, landsting och kom- muner kan bedriva genom samordningsförbund enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, -tvåpartssamverkan mellan och hälso- och sjukvården, -samverkan vid rehabilitering av försäkrade enligt 30 kap. 10 § socialförsäkringsbalken mellan , den försäk- rades arbetsgivare och arbetstagarorganisation samt myndig- heter som berörs av rehabiliteringen, och -och samarbete med bl.a. inom ramen för s.k. servicesamverkan. har personuppgifter behandlats i 2 projekt som har rört samverkansinsatser. Båda projekten grundades på regeringsupp- drag. I det tidigare nämnda projektet och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete (3) granskades bland annat Arbetsförmedlingens och samarbete med att utveckla tidiga och aktiva insatser för att rusta människor att återgå i arbete. I det tidigare nämnda projektet för personer som har uppnått maximal tid i sjukförsäkringen (4) granskades bland annat hur samarbetet mellan och Arbetsförmed- lingen inom ramen för handlingsplanssamverkan fungerade med avseende på stöd till dem som återvände till sjukförsäkringen efter att tidigare ha uppnått maximal tid i sjukförsäkringen. Undersökningar om effekter av förändringar inom socialförsäkringsområdet och om utnyttjandet av socialförsäkringen 28 projekt i vilka ISF har behandlat personuppgifter är undersök- ningar om effekter av förändringar inom socialförsäkringsområdet och om utnyttjandet av socialförsäkringen. Sammantaget har ISF behandlat personuppgifter i 7 regerings- uppdrag som faller inom detta område och i ett projekt som genomförts efter överenskommelse med den parlamentariska soci- alförsäkringsutredningen. I det tidigare nämnda projektet för personer som har uppnått maximal tid i sjukförsäkringen (4) granskades bland annat handläggning av ärenden som gäller dem som återvände till sjukförsäkringen efter att tidigare har uppnått maximal tid i sjukförsäkringen. Uppgifter inhämtades från , , och . Långsiktigt stabil nivå för sjukfrånvaro (23) Uppdraget innebar att analysera dagens nivåer på beviljande av sjukpenning och sjukersättning med utgångspunkt i hur regeringens reformer har påverkat arbetskraftsutbudet för kvinnor och män. Syftet med projektet var att analysera utvecklingen av sjukfrånvaron från ett arbetsmarknadsperspektiv.