sou · H2B384 · 2014-12-09 00:00:00 — Planera för effekt! Slutbetänkande från för smarta elnät SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Omslag: , . Tryck: , 2014. Regeringen beslutade om kommittédirektiv 2012:48: Samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät. Kommittén har antagit namnet för smarta elnät (samordningsrådet eller rådet). övergripande arbetsuppgifter har varit att genomföra dialogforum, etablera en kunskapsplattform och att ta fram ett förslag på en nationell handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät. Rådets ordförande , verkställande direktör, och dess vice ordförande , senior rådgivare, förordnades av regeringen . förordnades också ledamöterna: , verkställande direktör; , professor; , generaldirektör; , forskningschef; , förbundsdirektör; , generaldirektör , verkställande direktör; , verkställande direktör; , överdirektör; , generaldirektör; , studio director energy design och , vice president industry and research relations. förordnades ; affärsutvecklare smarta elnät. förordnades , generaldirektör. En expertgrupp med sakkunniga från har förordnats av regeringen och biträtt rådet: (12-08- 28–); (–); (–); (–13-12- 17); (–); (12-08- 28–); (–); (–); (–14-12- 31); (–, –); (–); (–); (–); (–); (–14-12- 31); (–); (–); (–); (–); (12- 08-28–). anställdes som huvudsekreterare och därmed inledde rådet sin operativa verksamhet. Därpå anställdes: , sekreterare, ; , sekreterare, och , sekreterare, . Därtill har lånats från för att tjänstgöra som sekreterare från . har tidigare redovisat sitt arbete genom Års- rapport samt Delårs- och Årsrapport . för smarta elnät överlämnar härmed sitt slut- betänkande. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857).......................... Begreppet smarta elnät ................................................................. Utgångspunkter och avgränsningar............................................. Rådets arbetsformer och genomförande av uppdraget............... Centrala frågor och avgränsningar............................................... Handlingsplanens strategiska inriktning..................................... Uppföljning av handlingsplanen ....................................... Tidsplan och koordinering ........................................................... Handlingsplan för smarta elnät ......................................... Handlingsplanens övergripande inriktning................................. Politiska ramverk och marknadsvillkor....................................... 4.2.1 Spelregler på elmarknaden – marknadsdesign................. 4.2.2 Spelregler på elmarknaden – energilagring ...................... 4.2.3 Nya förutsättningar för elnäten – nätinvesteringar ........ 4.2.4 Nya förutsättningar för elnäten – säkerhet ..................... 4.2.5 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – 4.2.6 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – 4.2.7 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – 4.2.8 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor – systemansvar ...................................... 4.2.9 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor – systemeffekter.................................. Kunddeltagande och samhällsaspekter...................................... 4.3.1 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna 4.3.2 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna 4.3.3 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – attityder och 4.3.4 Kundernas tillgång till mätdata och information – 4.3.5 Kundernas tillgång till mätdata och information – 4.3.6 Kundernas tillgång till mätdata och information – 4.3.7 Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling – samhällsplanering ........................ 4.3.8 Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling – produkt- och FoU, innovation och tillväxt...................................................... Kunskap och kompetensutveckling............................... Forskningsprioriteringar och samverkan ...................... 4.4.3 En samlad strategi för innovation inom smarta elnät ... 4.4.4 Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt ............... 4.4.5 Smarta elnät på en global marknad - en nationell 4.4.6 Smarta elnät på en global marknad - standardisering Behov av långsiktiga åtgärder..................................................... 4.5.3 Insatser inom offentlig sektor........................................ Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter .............. Kartläggning av aktörer, ansvar och insatser för smarta 5.1.1 Aktörer och ansvarsfördelning inom smarta elnät i 5.1.2 Insatser och ramvillkor som påverkar utvecklingen inom smarta elnät i ............................................. 5.1.3 Förändringar i roller och ansvar..................................... Smarta elnät som tillväxtbransch ............................................... 5.2.1 Karakterisering av företag i verksamma inom smarta elnät............................................................ 5.2.2 konkurrenskraft inom smarta elnät................. 5.2.4 Smarta elnäts potential att bli en svensk Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av 5.3.1 Teknikutveckling som påverkar behovet av smarta 5.3.3 Analys av energisystemets långsiktiga utveckling ........ 5.3.4 Kostnad och nytta med smarta elnät ............................. 5.4Analyser av elmarknadens utveckling och 5.4.1 Drivkrafter för smarta elnät samt fördelning av kostnad och nytta ........................................................... 5.4.2 Affärsmodeller och användarvänliga tjänster ................ Förutsättningar för efterfrågeflexibilitet....................... 5.4.4 Förändringar i det nationella regelverket ...................... Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät................ 5.5.1 Kunskapsförsörjning och tematisk plan för forskning inom smarta elnät .......................................... Kommunikationsinfrastruktur, säkerhet och 6.3.1 Övergripande om webbplatsens innehåll och 6.3.2 Innehåll och funktioner som inte specificeras av 6.4Webbplatsens utvecklingsmöjligheter och fortsatta 7.1Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens Konsekvenser av utredningens förslag om mätdata Konsekvenser av samordningsrådets övriga förslag Förslaget ....................till lag om ändring i ellagen (1997:857) Rådets referensgruppsmedlemmar, dialogforum och egna rapporter och samtliga underlags- rapporter kan laddas ner från samordningsrådets webbplats beslutade regeringen att tillsätta ett samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (dir 2012:48). I samord- ningsrådets uppdrag ingår att stimulera dialog och samverkan, utveckla en nationell kunskapsplattform och en nationell hand- lingsplan för utvecklingen av smarta elnät 2015–2030. Förslaget till handlingsplan ska överlämnas till regeringen . arbete har omfattat smarta elnätslösningar inom hela värdekedjan, från anslutning av produktionsanläggningar till nya tjänster hos elanvändarna så som smarta hemlösningar. Utifrån direktivets krav har samordningsrådet formulerat följ- ande vision och mål för sin verksamhet: Vision: är ledande inom smarta elnät som möjliggör ett ökat kundinflytande, hållbar utveckling, försörjningstrygghet och tillväxt. Mål: Att genom ökad samverkan, kunskapsutveckling och kun- skapsspridning samt genom en handlingsplan medverka till tyd- liga spelregler på marknaden, stärkt kundinflytande, gynnsamma utvecklingsförutsättningar för smarta elnät i och att smarta elnät blir en svensk tillväxtbransch. En avgörande utgångspunkt för uppdraget har varit hur elsystemet ska anpassas till de långsiktiga energi- och klimatpolitiska målen i och EU, vilket är en stor utmaning. Det kräver ett elsystem som är betydligt mer flexibelt än dagens. Men underlättar den snabba utvecklingen inom IT och kommunikationsteknik el- systemets modernisering och introduktion av nya marknadslös- ningar, som kan bidra till att kundernas deltagande på marknaden förändras på ett avgörande sätt. Ny teknik och nya marknads- modeller som bidrar till ökad flexibilitet i hela elsystemet kommer att fungera bättre än nuvarande lösningar. Det är i detta perspektiv som behovet av att satsa på smarta elnät ska betraktas. En nationell kunskapsplattform för smarta elnät är en central del i arbetet, resultatet redovisas närmare i avsnitt 6. Kunskaps- plattformen, som också är samordningsrådets webbplats (), har stimulerat dialog och samverkan. Inom ett flertal områden av betydelse för utvecklingen av smarta elnät har särskilda dialogforum genomförts där resultaten public- erats på webbplatsen. Dessa samverkansformer har gett värdefulla bidrag till arbetet med handlingsplanen. Viktiga är också referensgrupperna som vi har inrättat för att underlätta samverkan med experter och nyckelaktörer inom viktiga fokusområden. Referensgrupperna har gett betydelsefullt underlag till samordningsrådets arbete med kunskapsplattformen och hand- lingsplanen tillsammans med våra kartläggningar och analyser uti- från centrala frågeställningar i rådets direktiv. För att kunna belysa långsiktiga konsekvenser och behov av åtgärder har samordningsrådet tagit fram framtidsscenarier för utvecklingen av smarta elnät i och utvecklingen mot De möjliga framtidsbilder som scenarierna visar har gjort det lättare att identifiera och strukturera tänkbara konsekvenser och behov av åtgärder. En central utgångspunkt för samordningsrådets handlingsplan är att smarta elnät kan öka elkundernas inflytande genom att de får fler valmöjligheter på marknaden och stimulera utveckling av nya produkter och tjänster. Hur stor utbyggnaden av elproduktion från kortsiktigt fluktuerande energikällor så som sol och vind (s.k. intermittent elproduktion) blir är den andra avgörande faktorn för behovet av smarta elnätslösningar . Drivkrafterna för smarta elnät är i första hand marknads- baserade. Syftet med handlingsplanen är att skapa framförhållning och underlätta anpassning till framtida utmaningar. Utvecklingen bör ske inom ramen för en helhetssyn där nyttan för kunderna är central tillsammans med ett effektivt och hållbart resursutnyttjande och en säker elförsörjning. Smarta elnät är i första hand ett redskap för kundnytta och samhällsnytta som vi vill uppnå, t.ex. ökad energieffektivitet, elektrifiering av transportsektorn och hållbarhet på energisystemnivå. Att förverkliga dessa mål är ett långsiktigt utvecklingsarbete där smarta elnät kan ge betydelsefulla bidrag. Utvecklingen av smarta elnät hänger nära samman med utveck- lingen av den europeiska elmarknaden och berör komplexa problem som behöver utredas noga. är det viktigt att den process som ska underlätta anpassning till nya förutsättningar på elmark- naden (stor andel lokal och intermittent produktion, aktiva kunder med helt nya förbrukningsmönster etc.) påbörjas . På detta sätt kan vi få praktiska erfarenheter innan utmaningarna blir mer akuta. Handlingsplanens övergripande inriktning och uppföljning För att hantera den osäkerhet som det långa tidsperspektivet inne- bär (2015–2030) bygger handlingsplanen på ett antal grund- läggande mål och rekommendationer, som förväntas vara giltiga också på . Dessa täcker in förändringsbehov inom de områden vi bedömer kommer att ha betydelse för behovet av och utvecklingen av smarta elnät. För varje rekommendation har vi tagit fram bedömningar och förslag på åtgärder som behöver genomföras tillsammans med förslag om ansvarsfördel- ning. Som ett resultat av omvärldsförändringar kommer nya behov av åtgärder kopplat till rekommendationerna kunna identifieras efter hand. Med denna uppbyggnad får vi ett stabilt ramverk för ett lång- siktigt arbete där behovet av konkreta åtgärder kan identifieras steg för steg. En systematisk uppföljning och uppdatering av handlings- planen är därför betydelsefull. För detta ändamål föreslår vi att ett nationellt forum för smarta elnät inrättas med uppgift att främja dialog mellan berörda aktörer, följa upp genomförandet av hand- lingsplanen, identifiera behov av kompletterande åtgärder och koordinera genomförande och uppföljning av vissa förslag. Forumet bör också ansvara för att förvalta och utveckla kunskapsplatt- formen. Handlingsplanens rekommendationer och förslag har delats in i tre huvudområden som också har sin motsvarighet i samordnings- rådets målformulering. Samtliga rekommendationer och förslag är samlade i tabellen på omslagets insida. Rådet lämnar endast ett förslag som innebär en regelförändring. Rådet föreslår en komplettering av dagens regelverk som innebär att elkunderna får tillgång till information, som minst motsvarar timmätvärden, vid förfrågan utan det krav på elavtal som gäller och utan extra kostnad för kunden. Konsekvensanalyser för våra förslag finns i avsnitt 7. Politiska ramverk och marknadsvillkor Det politiska ramverket bör utvecklas för att ta tillvara de nya möj- ligheter som smarta elnät kan erbjuda som konkurrensen på den avreglerade elmarknaden bevaras. Marknadsvillkoren bör utformas så att de ger tydliga incitament för samhällsekonomiskt kostnadseffektiva smarta elnätsåtgärder utan att begränsa konkur- rensen på marknaden för ny teknik. För att klara elsystemets framtida utmaningar kommer spel- reglerna på marknaden att behöva utvecklas så att smarta elnätslös- ningar kan bidra till både systemnytta och nätnytta. Här är villkoren för efterfrågeflexibilitet och energilagring som behandlas i rekommendationerna 4.2.1 och 4.2.2 av speciellt intresse. Väl så betydelsefullt är försättningarna för modernisering av elnäten som behandlas i rekommendation 4.2.3. För driften av framtidens smarta energisystem krävs ökad auto- mation, för att kontrollera de fysiska processerna för elproduktion och eldistribution, och mer avancerade IT-system för att hantera stora informationsflöden (mätdata, anläggningsinformation, arbets- order, kunddata, etc.). Informationshanteringen i de smarta elnäten kräver medvetenhet om säkerhet och integritet, vilket tas upp i rekommendation 4.2.4. Smarta elnät innebär också nya förutsättningar för samverkan med övriga delar av energisystemet. Integrationen mellan elsystemet och energibärare som gas och fjärrvärme kan ge ökade möjligheter till lagring av värme och kyla. kan medföra krav på ökad flexibilitet i elnätet när bilarna ska lad- das. Här kan smarta elnät spela en viktig roll. Även möjligheterna till energieffektivisering påverkas av olika smarta elnätslösningar. I ett framtida elsystem blir effektbehov minst lika viktigt som energi- behov. Och det kommer att få betydelse för hur energieffektiviser- ingen bör utformas och samordnas med olika möjligheter för efter- frågeflexibilitet. Dessa frågor behandlas i rekommendationerna 4.2.5–4.2.7. Hur stor utbyggnaden blir av intermittent elproduktion i och styr kraven på elsystemets olika nivåer. Även sammansättningen och lokaliseringen av den intermittenta elproduktionen är en avgörande faktor. För att kunna hantera dessa långsiktiga utmaningar krävs ökad förståelse för effekterna på systemnivå, så att vi kan ändra reglerna . Rekommendationerna 4.2.8 och 4.2.9 tar upp dessa utmaningar. Flera av rekommendationerna och förslagen har ett tydligt kund- perspektiv, i första hand med fokus på förutsättningar och behov av kundstödjande insatser kopplade till de nya möjligheter till aktivt deltagande som smarta elnät innebär. I rekommendationerna 4.3.1 och 4.3.2 lyfter vi särskilt fram konsumentperspektivet och den personliga integriteten. Kunskap om vad som styr människors preferenser och intresse för smarta elnätslösningar är också en viktig del av kundperspektivet i rekom- mendation 4.3.3. Hur mätdata och information kan bli mer lättill- gänglig för kunderna behandlas i rekommendationerna 4.3.4–4.3.6. Här ligger fokus på behovet av regelförändringar, tydligare pris- och kostnadsrelaterad information från marknadens aktörer samt funktionskrav för nästa generations smarta mätare. Avsnittet tar också upp övergripande samhällsaspekter och synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling. Smarta elnät är viktiga för ett hållbart samhällsbyggande och utvecklingen av smarta städer. För att kunna utnyttja samhällsplaneringens möjligheter att bidra till utvecklingen av energisystemet och smarta elnät behövs ökat utbyte av information och kunskap, vilket behandlas i rekommendation 4.3.7. Det finns synergieffekter mellan energisektorn och smarta pro- dukter och tjänster som utvecklas inom andra områden. Även om denna utveckling i första hand är marknadsdriven finns ett behov av information och kunskapsspridning som tas upp i rekom- mendation 4.3.8. FoU, innovation och tillväxt Den tredje delen av handlingsplanen handlar om hur på bästa sätt ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät och skapa förutsättningar för att smarta elnät ska utvecklas till en svensk tillväxtbransch. Inledningsvis behandlas behovet av kunskaps- och kompetensförsörjning (4.4.1) där vi i två rekommendationer lyfter fram de nya kompetensbehov som utvecklingen inom smarta elnät innebär och betydelsen av att förstärka attraktionskraften för sådan utbildning. Rekommendationerna 4.4.2 och 4.4.3 fokuserar på behovet av att stimulera forskning, utveckling och innovation. Viktiga delar är förslaget om en tematisk forskningsplan och en samlad strategi för innovation. Betydelsen av att utnyttja och stärka befintliga miljöer och stimulera till ökad samverkan lyfts också fram som viktiga prioriteringar. Vid satsningar på hela kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – spelar test- och demonstrationsprojekt en nyckel- roll. Demonstrationsprojekt kan också stödja utvecklingen av nya marknadsmodeller. Avsnitt 4.4.4 ger två rekommendationer för satsningarna. har en stark position inom flera av de teknikområden som är relevanta för utvecklingen av det framtida smarta elsystemet och har hävdat sig bra i internationella jämförelser och utlysningar. Men är ett litet och exportberoende land och fortsatt inter- nationalisering är därför viktig för position inom smarta elnät. Vi behandlar frågan i rekommendation 4.4.5 och 4.4.6 där bl.a. standardisering och interoperabilitet lyfts fram som viktiga verktyg. Slutligen innehåller också handlingsplanen ett avslutande avsnitt med diskussion om åtgärder på lång sikt som inte direkt knyter an till rekommendationerna i handlingsplanen. Här diskuteras bl.a. hur de styrmedel som används kan behöva utvecklas på i takt med att förutsättningarna på marknaden förändras. En viktig sådan förutsättning är reglerna på den europeiska mark- naden, vilket i sin tur kommer att medföra förändringar på den svenska elmarknaden. Även ekonomiska styrmedel som elcertifi- katssystemet och energiskatter kan behöva ses över i ett långsiktigt perspektiv. Slutligen behöver vi lyfta fram möjligheterna inom offentlig sektor t.ex. genom offentlig upphandling och innovations- upphandling. Bedömning av smarta elnäts möjligheter uppdrag omfattar också en rad krav på bedöm- ningar, kartläggningar och analyser inom olika områden som kan tänkas påverka utvecklingen av smarta elnät och som ska ligga till grund för handlingsplanen. Resultatet av detta arbete redovisas i avsnitt 5 och har strukturerats så här: 1.Aktörer, ansvar och insatser i inom smarta elnät. 2.Smarta elnät som tillväxtbransch. 3.Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av energi- systemet. 4.Analyser av elmarknadens utveckling och förändringsbehov. 5.Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät. De resultat som redovisas här bygger på en grundlig analys och en bred dialog med olika intressenter. Resultaten från analyserna inom olika områden finns i samordningsrådets egna rapporter och i en rad underlagsrapporter. En fullständig förteckning finns i bilaga 3. In 2012, the Swedish Government decided to appoint a Knowledge Platform for Smart Grids (ToR 2012:48). 's mission includes stimulating dialogue and cooperation, developing a national know- ledge platform and a national action plan for the development of smart grids in from 2015 to 2030. The proposal for an action plan shall be submitted to the Government by at the latest. The work of the has covered smart grid solutions all along the value chain, from the connection of power stations to new end user services, such as smart solutions for the home. Based on the requirements laid down in its terms of reference (ToR), the has formulated the following vision and objective for its activities: The vision: is a world leader in the field of smart grids that enable greater customer empowerment, sustainable development, security of supply and growth. The objective: Through greater cooperation, knowledge development and knowledge dissemination and by means of an action plan, to help create clear ground rules on the market, strengthened customer empowerment, beneficial development conditions for smart grids in and to promote smart grids as a Swedish growth industry. A crucial starting-point for the mission has been how to adapt the electricity system to the long-term energy and climate policy goals in and the EU – a considerable challenge in itself. requires an electricity system that is considerably more flexible than it is today. At the same time, however, rapid developments in information and communication technology (ICT) are facilitating the modernisation of the electricity system and the introduction of new market solutions that can contribute to crucial changes in the way participate on the market. New technology and new market models that help to increase flexibility throughout the system will function better than current solutions. It is in this perspective that the need to invest in smart grids is to be con- sidered. A national knowledge platform for smart grids has been a central part of our work and the results are presented in Section 6. The knowledge platform, which is also the 's website, has stimulated dialogue and cooperation (). In several areas of importance for the development of smart grids, special dialogue forums have been held and the results published on the website. These forms of cooperation have made a valuable contribution to the development of the action plan. The reference groups that we have established to facilitate cooperation have also been important. These were made up of experts and key actors in primary focus areas and have provided vital background material for the as it devel- oped the knowledge platform and action plan. Our own surveys and analyses based on central questions in the Council's terms of reference have also been of considerable use. In order to highlight the long-term consequences and the need for measures, the has produced future scenarios for the development of smart grids in in 2030 and their development towards 2050. These feasible future scenarios have made it easier to identify and formulate potential conse- quences and the need for measures. Premises for the action plan A key premise for the 's action plan is that smart grids can increase customer empowerment as they provide with more options on the market and stimulate the development of new products and services. The potential expansion of electricity generation from short-term fluctuating energy sources such as sun and wind (known as "intermittent electricity generation") is the other crucial factor influencing the need for smart grid solutions in the future. The driving-forces for smart grids are primarily market-based. The aim of the action plan is to ensure long-term planning and facilitate adaptation to future challenges. The plan should take a holistic approach, the main focus of which is on customer benefit coupled with efficient and sustainable resource use and a secure supply of electricity.