sou · H2B324 · 2014-04-23 00:00:00 — Syftet med lagen är att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta en- skildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndig- heter. Data i Strada får betydelse för trafiksäkerhetsarbetet på ett över- gripande plan, eftersom beslutat att etappmålet för all- varligt skadade i vägtrafiken ska mätas med hjälp av bl.a. data i Strada, se avsnitt 3.3.1. Data från Strada används i trafiksäkerhets- arbetet av Transportstyrelsen internt och av externa användare som får tillgång till Strada-uppgifter genom den s.k. uttagswebben, se ovan avsnitt 3.3.2. Transportstyrelsen genomför flera slags analyser där Strada- uppgifter används. I samband med framtagande av en trafikslags- övergripande årsrapport för Transportstyrelsen, som beskriver trafiksäkerhetsutvecklingen, görs en analys av inrapporterade upp- gifter i Strada. Mindre analyser av olika trafikantgrupper görs också. har en rapport om fotgängare i singel- olyckor i län och en om cyklister i singelolyckor i län framställts. Arbetet har bedrivits tillsammans med och och rapporterna har publicerats digi- talt samt kommunicerats till media och till kommunala väghållare. Transportstyrelsen har med stöd av rapporterna gjort analyser av bland annat skador och kostnader till följd av olyckorna. tar fram en analysrapport med information om säkerhet i vägtrafiken. Transportstyrelsen bidrar med underlag från Strada till beräkningen av antalet allvarligt skadade i vägtrafi- ken. Rapporten presenteras vid en s.k. resultatkonferens. Konfe- rensen samlar beslutsfattare, företag och organisationer som på olika sätt deltar i trafiksäkerhetsarbetet. Även inom tillsynsarbetet avseende andra trafikslag används Strada-verksamhetens kontaktnät inom sjukvården för rapporte- ring av skadade inom ramen för ett projekt som benämns Utökad Datafångst (UDF). I ett första steg påbörjades insamlingen från akutsjukhusen i och utökades insamlingen till att även omfatta . Transportstyrelsen utnyttjar Strada i sam- band med uppföljning av personskador inom spårbunden trafik. Exempelvis förekommer det att olyckor med allvarligt skadade i plankorsningsolyckor och spårvägsolyckor har registrerats. Trans- portstyrelsen har även tillgång till obduk- tionsresultat över avlidna personer, vilket också är till hjälp i arbetet. De uppgifter Transportstyrelsen samlar in i denna s.k. person- skadekontroll är uppgifter om hur allvarligt personen skadats, per- sonens ålder och kön samt uppgifter om händelsen bedöms ha orsakats på grund av en olycka eller om det var en suicidhändelse. Sjö- och luftfartsavdelningen vid Transportstyrelsen använder också Strada-verksamhetens kontaktnät inom sjukvården för rappor- tering av skadade till sjöss inom UDF. På fritidsbåtsområdet används insamlade uppgifter för att få information och statistik över de olyckor som inträffar. Uppgifterna utgör underlag för att kunna presentera statistik och för att kunna analysera orsakerna till att skador uppkommer. Underlaget används även för arbetet inom , som är ett samarbetsorgan mellan myndigheter och organisationer som har anknytning till det svenska fritidsbåts- livet. Det är dock de externa aktörerna som enligt Transportstyrelsen gör merparten av datauttagen från Strada. Externa aktörer kan få behörighet att söka information i Strada genom den s.k. uttags- webben. Transportstyrelsen håller utbildningar i hur man använder systemet, se avsnitt 3.3.2. Kommuner använder Strada-data i första hand i sin egenskap av väghållare men även i sitt arbete med folkhälsa. Följande är exempel på hur Strada används av kommunerna: för studier inför om- och nybyggnation av vägar och gator, för beredning av och beslut om lokala trafikföreskrifter, för information till kommuninnevånare som syftar till att ändra beteenden i trafiken (t.ex. användning av cykelhjälm), som underlag för kommunala trafiksäkerhetsprogram och plane- ring, som stöd för uppföljning av genomförda åtgärder samt som underlag vid handläggning av trafikärenden. Kommuner och Landsting (SKL) använder för egen del inte Strada aktivt i större utsträckning, men beställer rapporter, hand- böcker, guider m.m. där data från Strada ingår. Ett exempel är TRAST (Trafik för en attraktiv stad) som finansieras av SKL tillsammans med och . använder data i sin roll som väghållare och i sin uppgift att svara för trafiksäkerhetsarbetet nationellt. Följande är exempel på hur Strada används av : som underlag för om- och nybyggnation av vägar, som underlag för beredning av lokala trafikföreskrifter, för uppföljning av uppsatta trafiksäkerhetsmål nationellt och regionalt, som underlag vid arbete med djupstudier av dödsolyckor i väg- trafiken, för rapporter om trafiksäkerhet samt som underlag vid handläggning av trafikärenden. Vidare kan följande aktörer och användningsområden för Strada- data nämnas: Polisen använder data för att analysera trafikolyckor samt för att kartlägga platser i syfte att effektivisera polisövervakning. använder data i sitt arbete inom ramen för lagen (2003:778) om skydd mot olyckor samt i samarbetet med kommunerna avseende information och påverkan i trafiksäkerhets- frågor. Konsultbolag använder data för det arbete dessa utför på uppdrag av väghållarna, exempelvis avseende förstudier och arbetsplaner för om- och nybyggnation av vägar. Frivilligorganisationer använder data för att påverka och infor- mera i trafiksäkerhetsfrågor. Trafiksäkerhetsforskare använder data för studier och rapporter i trafiksäkerhetsfrågor. Försäkringsbolag använder data för forskning om trafiksäkerhet. Ett exempel på ett sådant mer omfattande arbete är fram- tagande av riskmått för invaliditet i samband med trafikolyckor. Fordonsindustrin använder data för forskning och i uppföljning av trafikolyckor där vissa fordon varit inblandade. Universitet/högskolor använder data i undervisning och forsk- ning. Landstingen/regionerna använder data i sitt arbete med folk- hälsofrågor. Länsstyrelserna är inga aktiva användare av Strada-data men får data till sig som ett underlag för beslut i de frågor där de är besluts- fattare, exempelvis avseende lokala trafikföreskrifter. är inte heller någon av de mer aktiva användarna, men använder data för att bevaka trafiksäker- hetsfrågor. Media tar också ofta kontakt med Transportstyrelsen för att få informationsuttag. Information från Strada redovisas vidare till internationella organisa- tioner. Transportstyrelsen rapporterar till databas (International Road and Traffic Accident Database) och EU:s database CARE (Community Database on Accidents on the Roads in Europe). IRTAD anses av Transportstyrelsen vara den databas som håller högst kvalitet i redovisningen av uppgifter. I IRTAD- databasen finns uppgifter om dödade och skadade i vägtrafiken fördelade efter bl.a. färdsätt, åldersgrupp, antal invånare och motor- fordon för omkring 25 länder. Inom IRTAD har man fattat beslut om att definiera allvarliga personskador enligt The Abbreviated Injury Scale (). Dessa uppgifter finns för svenskt vidkommande endast i Strada. CARE innehåller detaljerade uppgifter om person- skadeolyckor på väg och om trafikdödade personer. Uppgifterna hämtas från respektive medlemslands officiella olycksstatistik. 3.3.5Behov av förbättrad registrering i Strada Enligt uppgifter från Transportstyrelsen finns det behov av att för- bättra rapporteringen i Strada. Detta gäller både Polisens och sjuk- vårdens rapportering. Först och främst behöver bortfallet av data identifieras. Enligt Transportstyrelsen har förändrade rutiner inom Polisen, som införandet av ärendehanteringssystemet PUST , medfört ett ökat bortfall i rapporteringen från vissa polismyndig- heter under slutet av . Det är oklart hur det fattade beslutet att avveckla PUST kommer att påverka rapporte- ringen i Strada. Vissa sjukhus rapporterar få skadade i förhållande till förväntat antal. Vidare behöver enligt Transportstyrelsen registreringstiden för- kortas och kvaliteten öka i vissa uppgifter som rapporteras, exem- pelvis sjukvårdens positionering av olyckor. Kommuner och Landsting instämmer i att positioneringen av olyckor bör förbättras, se nedan avsnitt 3.3.6. Orsaken till att positioneringen av olyckor och andra uppgifter om olycksplatsen är bristfälliga i sjukvårdens rapportering kan dock ofta förklaras med att den sjuk- vårdspersonal som registrerar uppgifter får förlita sig på patientens egen utsaga om händelseförloppet. Enligt kungörelse (1965:561) om statistiska uppgifter angående vägtrafikolyckor ska dödsolyckor rapporteras till Transportstyrel- sen senast efter det att Polisen fått kännedom om döds- fallet, samt avseende övriga olyckor med person- skada. är rapporteringen ofta försenad. Det kan nämnas att för sjukvården saknas motsvarande krav men den ersättning som utgår från Transportstyrelsen till sjukvården premierar regi- strering från olyckstillfället. Som angetts ovan är sjukvårdens rapportering frivillig. I dags- läget är sjukvårdens rapportering så gott som heltäckande, dvs. alla sjukhus med akutmottagning utom ett rapporterar till Transport- styrelsen, men så har inte alltid varit fallet och man kan inte för- utsätta att samtliga sjukhus kommer fortsätta vara anslutna i fram- tiden. Transportstyrelsen menar att det lokala trafiksäkerhetsarbetet blir lidande på grunden av bristen i kontinuitet i inrapporteringen. På nationell nivå får man skatta uppgifter för att kompensera för bortfallet av data. Diskrepansen mellan polis- och sjukvårdsrapporteringen visar att det är angeläget att sjukvårdsregistreringen blir heltäckande. största delen rapporterar Polisen och sjukvården olika olyckor till Transportstyrelsen. Endast en minoritet av olyckorna, cirka 25 pro- cent, rapporteras från både Polisen och från sjukvården. Olyckor med oskyddade trafikanter är ett tydligt exempel på vikten av att få fullständig information för att kunna vidta rätt åt- gärd. Polisen rapporterar sällan cyklister eller mopedister som skadas i singelolyckor och singelolyckor är den vanligaste typen av olycka i dessa trafikantgrupper. Transportstyrelsen är av uppfattningen att sjukvårdens skyldig- het att registrera uppgifter i Strada bör författningsregleras, för att kontinuitet och god kvalitet ska uppnås i verksamheten. Trafikanalys har uppgett till utredaren att kvaliteten i Strada Sjukvård är bristfällig. Antalet medverkande sjukhus varierar , vilket utesluter förekomsten av statistiska serier som behövs för att kunna framställa officiell statistik. Vidare finns enligt Trafik- analys oförklarliga skillnader i sjukhusrapporteringen mellan olika län som tyder på att rapporteringen inte är helt korrekt. Se vidare nedan avsnitt 3.3.6. 3.3.6Samrådsmyndigheternas syn på Strada Beträffande Stradas användning och nytta har utredaren samrått med , Kommuner och Landsting, Social- styrelsen samt Trafikanalys. har tagit beslut om att lägga ned ärendehante- ringssystemet PUST . Rapporteringen i Strada Polis har på- verkats av de problem som förknippas med PUST . Hos vissa polismyndigheter har det rört sig om en nedgång i rapporteringen om jämfört med tidigare. Rapporteringen har styrts om till Polisens generella rapporteringssystem, RAR (Rationell Anmälnings Rutin). Nya funktioner som ska säkerställa att rappor- teringen till Strada fungerar har införts, bl.a. ett rött fält på infor- mationsunderlaget som en påminnelse. I RAR-systemet har en ny funktion lagts till så att personskada i samband med trafikolycka måste registreras. Det är enligt inte förvånande att rapporte- ringen i Strada Polis och Strada Sjukvård skiljer sig åt och bara överensstämmer i av olyckorna. Polisen gör inte utryck- ningar vid fallolyckor och cykelolyckor och ibland inte heller vid bilolyckor, om dessa medfört mindre allvarliga skador. Det är en fråga om att Polisens resursanvändning måste prioriteras. Polismyndigheterna använder själva data ur Strada. Polismyndig- heterna arbetar underrättelsebaserat och Strada uttagswebb är ett bra instrument för att bl.a. planera övervakningsinsatser i trafiken. Enligt bedömning kommer rapporteringen till Strada Polis inte påverkas negativt av att PUST avvecklas. Snarare kan förbättrad rapportering förväntas. kommuner och Landsting (SKL), sektionen för infrastruk- tur och fastigheter, tar fram vägledningar och håller kurser och konferenser om trafiksäkerhet för landets kommuner. Trafiksäker- hetsarbetet har enligt SKL varit framgångsrikt och lett till en kraftig nedgång i antalet omkomna över åren. Som exempel kan nämnas att cirka 130 personer omkom på det kommunala vägnätet medan 46 personer omkom . Strada är enligt SKL en grund- pelare i trafiksäkerhetsarbetet och en viktig källa till kunskap om mörkertalet bland skadade i trafiken. Detta gäller främst singel- olyckor bland gående och cyklister. Strada är extra viktigt för SKL eftersom man just nu prioriterar arbete med gång- och cykeltrafi- kanter. SKL och har tagit fram , där kommunerna rekommenderas att bygga upp en kun- skapsbas genom att ta del av data i Strada. Transportstyrelsen deltar i utbildning för kommunerna om hur man arbetar med uttag av data. SKL menar att Strada har haft betydelse för den positiva utvecklingen i trafiksäkerhetsarbetet och behövs för framtiden. Även om Strada Sjukvård inte är tillräckligt heltäckande för att användas som underlag för officiell statistik, menar SKL att systemet utgör den bästa tillgängliga källan för att få kunskap om skadade i vägtrafiken. Beträffande skador bland oskyddade trafikanter är det sannolikt den enda tillförlitliga källan som finns. Uppgifter enbart från Strada Polis skulle enligt SKL förvisso ge en god bild av antalet omkomna i trafiken, men däremot en felaktig bild av antalet all- varligt skadade. Kvaliteten i rapporteringen i Strada, bl.a. avseende positionering av olyckor, kan förbättras enligt SKL. För trafiksäkerhetsplaneringen är det väsentligt att kunna se tid och plats för olyckan. Det är också viktigt att veta om det var en singelolycka eller om ett annat fordon var inblandat. Inom SKL finns även avdelningen för vård och omsorg, som ansvarar för hälso- och sjukvårdsfrågor. SKL har, beträffande denna verksamhet, inhämtat synpunkter från vissa akutmottagningar som använder Strada och vidarebefordrat dessa till utredaren. De syn- punkter som inkommit betonar att frivillig registrering är att före- dra jämfört med att göra registreringen obligatorisk enligt författ- ning. Stradas direkta nytta för sjukvården ses som begränsad, men sjukvården är positiv till att medverka i Strada eftersom registret utgör ett underlag för förebyggande åtgärder. är ansvarig svensk myndighet för att samla in upp- gifter om alla typer av skador, oavsett var och hur de uppkommit, i den s.k. All Injury Database (IDB). Resultatet rapporteras till en central databas, . får finansiering med genom regleringsbrevet för arbetet med databasen. IDB är ett sameuropeiskt initiativ som eventuellt kom- mer att permanentas och regleras på EU-nivå framöver. Syftet med registret är att tillhandahålla detaljerad skadestatistik med uppgifter från såväl öppen som sluten vård för skadepreventiva ändamål. Målet är att statistiken ska vara nationellt representativ. Insamlingen till IDB omfattar av befolkningen. har dock beräknat att systemet bör täcka 15–av landets befolkning för att vara någorlunda representativt för riket som helhet. Insamlingen om- fattas av två sjukhus i gamla i (, ), de tre sjukhusen i (, , ) och i samt i . IDB-registreringen görs via patientregistret (PAR) men är fri- villig. Ersättningen per rapport är endast – väsentligt lägre än ersättningen för rapporter i Strada, se tabell 3.3 i avsnitt 3.3.3 – vilket gör att incitamentet för rapportering är lågt. Det myndighetsgemensamma projektet syftade till att utveckla ett gemensamt skaderegistreringsverktyg för de två nation- ella systemen IDB och Strada. På grund av att insamlingen av data till Strada respektive IDB baseras på olika lagstiftning har detta projekt inte kunnat slutföras. IDB är enligt ett viktigt verktyg för att arbeta med skadeprevention. Det har inom diskuterats om det skulle vara mer adekvat att ha ett enda nationellt skaderegister i sjukvården, i stället för två olika (IDB och Strada). menar att det inte är rationellt att sjukvården måste rapportera skador i två separata system. Om vill ha tillförlitlig skade- statistik bör rapporteringssystemet för sjukvården förenklas och kvalitetssäkras, menar . och Myndigheten för samhällskydd och bered- skap (MSB) får statistik ur IDB. är intresserat av skador orsakade av farliga produkter och MSB generellt av hur skador har uppstått. tror att fler myndigheter skulle ha nytta av uppgifter ur IDB. Dessutom menar styrelsen att det vore bra om sjukvården kunde få nytta på lokal och regional nivå av uppgifterna i IDB, för planeringsåtgärder m.m. Trafikanalys får data från Strada Polis om döda och skadade i trafiken föregående år, i form av en databas från Transportstyrel- sen, ungefär . I databasen finns samma uppgifter som i den s.k. uttagswebben där aktörer med särskild behörighet kan hämta uppgifter. Trafikanalys använder data från Strada Polis för den officiella statistiken över antal dödade, antal skadade i väg- trafiken och omständigheter kring olyckorna. Trafikanalys menar att Strada Polis är ett väl fungerande register. Viss fördröjning i rapporteringen förekommer, vilket dock är förståeligt med tanke på prioriteringar som Polisen måste göra. Mer automatiserad, modern rapportering vore dock önskvärd, enligt Trafikanalys, något som har diskuterats inom Polisen . Problemen är större med Strada Sjukvård. Detta register kan ännu inte användas för officiell statistik framför allt då sjukhusens medverkan varierar . För framställning av officiell statistik måste serier kunna följas. Dessutom tycks rapporteringen inte alltid tillförlitlig enligt Trafikanalys, då det bl.a. finns oför- klarliga skillnader i antal olyckor i förhållande till befolkningen i olika län i Strada Sjukvård. I stället har Trafikanalys använt Social- styrelsens patientadministrativa register (PAR) för statistiska ända- mål och som komplement till den officiella statistiken. I PAR, som är ett register med marginellt bortfall9, läggs uppgifter om väg- trafikskadade in, men inte på samma detaljerade nivå som i Strada Sjukvård. Exempelvis saknas i PAR uppgifter om vad personen i fråga skadats av, PAR separerar inte mopedister från motorcyklister och det saknas bland annat information om huruvida hjälm eller säkerhetsbälte använts. Fördelen med PAR jämfört med Strada Sjukvård är dock att det inte finns någon extra uppgiftslämnar- börda förknippad med registret. Rapporteringen till PAR ingår i den gängse registrering som sjukvården måste göra enligt lagstift- ning. Trafikanalys och Transportstyrelsen har genomfört ett projekt för att analysera kvaliteten i upp- gifterna i Strada Sjukvård, Strada Polis och PAR med särskilt fokus på bortfall i respektive källa. I Strada Sjukvård registreras cirka 40 000 skadade personer (varav cirka 7 000 inlagda på sjuk- hus) jämfört med cirka 10 000 i PAR (alla inlagda på sjukhus minst ). I ett eventuellt senare projekt kommer man att analy- sera hur väl man kan konvertera de diagnoser som sjukvården använder i PAR till de diagnoser som man kommit överens om att använda för att klassa vägtrafikskador inom EU. Undersökningens resultat ska också användas för att på ett övergripande plan slå fast vilka statistiska uppgifter som bör inrapportera till . Projektet är ännu inte avslutat men bland de preliminära resulta- ten kan nämnas några intressanta slutsatser. Slutsatserna avser jäm- förelsen av , som omfattar personer som är inlagda på sjukhus, med Strada Sjukvård. PAR har, enligt Social- styrelsen, ett marginellt bortfall på någon enstaka procent vad gäller orsakskod (som används för att identifiera t.ex. en trafikolycka). De flesta personerna har fullständigt personnummer, vilket gör att det går att matcha personerna i de två registren. 9 Se dock nedan angående pågående projekt om bortfall i PAR och STRADA. Om man utgår från Strada Sjukvård ger PAR slutenvård ett till- skott av skadade om ungefär 3 000 personer eller av totalen. Hur stort tillskottet är skiljer sig mycket åt mellan sjukhusen, från till . De flesta som saknas i Strada Sjukvård är cyklister och fotgängare. Här kan man dock inte vara helt säker på att hela tillskottet verkligen hör dit, det vill säga är ett bortfall i Strada Sjukvård, eftersom man inte kan vara säker på om de orsakskoder som registrerats i PAR är tillförlitliga t.ex. vad gäller om händelsen verkligen har inträffat i trafikmiljö. Om man utgår från Strada Sjukvård är det av de registrerade som enligt Strada har ett komplett person- nummer och är inlagd på avdelning, som inte återfinns i PAR. De flesta av dem som saknas är fotgängare () och personbilister (), samt en del cyklister. Eftersom de allra flesta i jämförelsen som gjorts har komplett personnummer så kan man konstatera att det till största delen är olika personer, t.ex. olika fotgängare i punkterna ovan, som sak- nas i respektive källa. I matchade data från PAR och Strada Sjukvård har en jämförelse gjorts av registrerad trafikanttyp. I en betydande mängd fall finns skillnader, dvs. samma person är registrerad som olika trafikantkategori i de två systemen. Detta kommer att utredas vidare. Ett stort antal observationer som finns i Strada och som borde finnas i PAR har identifierats, men saknas där. Det handlar om personer med relativt svåra skador som legat på sjukhus ett antal dygn men som inte återfinns i PAR. I projektet kommer dessa fall analyseras vidare. En samlad analys av orsakerna till bortfallet av uppgifter kommer färdigställas först efter det att utredaren redovisat delbetänkandet. 3.3.7Tidigare statliga utredningar om Strada Genom kommittédirektiv 1999:66 tillkallades en särskild utredare med uppgift att se över gällande lagstiftning inom fordonsområdet och utarbeta förslag till den reglering som bedömdes nödvändig. Utredningen skulle också överväga hur behandlingen av person- uppgifter i databas över vägtrafikolyckor för bland annat statistikändamål borde författningsregleras. I betänkandet SOU 2001:29, Fordonslag m.m., föreslog utredningen bl.a. att skulle författningsregleras genom en lag om registrering av vägtrafikolyckor. Förslaget innebar att personupp- gifter i registret skulle få behandlas för framställning av officiell statistik och övrig statistik, uppföljning, utvärdering och kvalitets- säkring av trafiksäkerhetsarbetet samt för forskning. Hälso- och sjukvården skulle enligt förslaget lämna de uppgifter som behövdes för registrets ändamål. Den statistikansvariga myndigheten inom transport- och kommunikationsområdet skulle få direktåtkomst till vägtrafikolycksregistret. Utredningens förslag mötte en hel del kritik, särskilt med avse- ende på hälso- och sjukvårdens uppgiftsskyldighet och de ekono- miska konsekvenserna för sjukvården. Datainspektionen ansåg i sitt remissyttrande bl.a. att den föreslagna ändamålsbestämmelsen borde avgränsas och preciseras. Datainspektionen angav i ett beslut efter tillsyn hos angående Strada, att det rättsliga stödet för att behandla känsliga personuppgifter i Strada var oklart (Datainspektionen, beslut , dnr 2162-2003). Personupp- giftslagen (1998:204) förbjuder behandling av känsliga personupp- gifter enligt 13 §. Om den registrerade har samtyckt till behand- lingen kan den vara tillåten enligt 15 §, men det kunde enligt Data- inspektionen ifrågasättas om det står klart för patienten att sam- tycket är frivilligt. Vidare kunde enligt Datainspektionen ifråga- sättas om fick behandla känsliga personuppgifter i regist- ret för annan statistik än officiell statistik med stöd av intresseavväg- ningen enligt 19 § andra stycket personuppgiftslagen (1998:204).