sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — 1 § Havs- och vattenmyndigheten är förvaltningsmyndighet på miljö- området för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. 2 § Myndigheten ska inom sitt ansvarsområde vara pådrivande, stöd- jande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken och verka för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. 3 § Myndigheten ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. 4 § Myndigheten ska samordna uppföljning och utvärdering av miljö- kvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. 5 § Myndigheten ska särskilt 1.ansvara för den centrala tillsynsvägledningen under och samverka med länsstyrelserna för att åstadkomma ett effek- tivt tillsynsarbete, 2.bevaka allmänna miljövårdsintressen i mål och ärenden där miljö- balken tillämpas och som handläggs hos myndigheter och domstolar samt lämna myndighetens synpunkter tidigt i processen, 3.delta i miljöprövningar som gäller frågor som är principiellt viktiga eller har stor betydelse för havs- och vattenmiljön eller fisket, 4.vara samlande i vatten- och havsmiljöarbetet genom att samordna vattenmyndigheterna för genomförandet av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, 5.arbeta med frågor som rör havsplanering, 6.ha det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen och ansvara för genomförandet av landningskontrollen, 7.inom sitt ansvarsområde ansvara för skydd av naturtyper och arter samt andra frågor om biologisk mångfald i sjöar, vattendrag och hav, 8.i samråd med fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering och efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisa- tioner ansvara för genomförandet av miljöövervakningen samt beskriva och analysera miljötillståndet inom sitt ansvarsområde, Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 9.ansvara för att samla in grundläggande information om fisk- bestånden samt fisket och annat nyttjande i sjöar, vattendrag och hav och särskilt svara för att datainsamling och rådgivning i fråga om fiskbestånden och fisket bedrivs i enlighet med rådets förordning (EG) nr 199/2008 av om upp- rättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeri- politiken, 10.inom sitt ansvarsområde främja forskning och utvecklingsverk- samhet och delta i beredningen av miljö- forskningsanslag till stöd för myndighetens och verkets arbete, 11.göra kunskaper om havs- och vattenmiljön, fisket och myndighetens arbete tillgängliga för myndigheter, allmänhet och andra berörda, 12.ansvara för uppföljning och utvärdering av de statliga bidrag som omfattas av förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag, förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt och förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården, 13.följa upp och utvärdera de statliga bidrag som omfattas av viltska- deförordningen (2001:724) när det gäller förebyggande åtgärder och ersättning för skada som orsakas av säl och rapportera sådan uppföljning och utvärdering till , och 14.samverka med , , geo- logiska undersökning och länsstyrelserna i frågor som har betydelse för bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av havs- och vattenmiljön och för vattenbruket. 6 § Myndigheten ska se till att de regelverk och rutiner som myndig- heten förfogar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. 5.6.7Några kommentarer till instruktionsförändringarna Genom innehållet i myndigheternas instruktioner ger regeringen uttryck för sina politiska prioriteringar. Sådan prioriterinar visas också genom omstrukturering av själva myndighetsfloran. För de myndigheter som har presenterats i detta avsnitt kommer båda dessa möjligheter till uttryck. förefaller ha den mest komplexa verksam- heten, både vad avser instruktionernas innehåll och antalet änd- ringar som har gjorts . Vid en jämförelse mellan första instruktion och den nu gällande Strukturella förändringar för miljömyndigheterna är det uppenbart att verket har fått ett utökat uppdrag och fler uppräknade särskilda uppgifter. Verkets uppgifter beskrevs med 279 ord, medan regeringen behöver 803 ord för uppgif- terna instruktion, dvs. nästan så många. I viss utsträckning förefaller detaljeringsgraden i arbetsuppgifter som funnits under myndighetens hela existens ha ökat, men det står också klart att uppgifterna är fler och mer omfattande nu än tidi- gare. Några uppgifter har i och för sig också försvunnit , både p.g.a. politiska omprioriterinar och genom att nya myndig- heter har bildats. Kemikalieinspektionens instruktion har genomgått färre föränd- ringar, men inspektionen har också fått ett utvidgat ansvar myndigheten har funnits, t.ex. för biotekniska organismer och för ett ökat informationsansvar. – som är den äldsta myndigheten – har haft relativt få ändringar i sina instruktioner, men har fått ett antal viktiga nya uppgifter , t.ex. för frågor som rör klimatet. Formas instruktionsändringar har haft tyngdpunkten på ökade kvalitetskrav och på ökat nyttogörande av forskningen. Gemensamt för , , och är de internationella upp- gifterna har ökat och för några av myndigheterna i betydande grad, både vad gäller EU-samarbetet och andra internationella uppgifter. är förvisso en ny myndighet, men vid en jämförelse med äldre instruktioner för de nu nedlagda myndig- heterna går det konstatera att kraven på internationellt arbete har ökat. 62 Instruktionen för Havs- och vattenmyndigheten tycks dock inte lika tydligt spegla myndighetens internationella uppgifter men en av anledningarna till myndighetens tillkomst var åta- ganden inom EU, något som präglar mycket av myndighetens arbete. En ytterligare uppgift som berör , Kemikalie- inspektionen, , Havs- och vattenmyndigheten och Strål- säkerhetsmyndigheten är de uppgifter myndigheterna har fått inom miljömålssystemet. har fått mest omfattande uppgifter inom systemet, både vad gäller återraportering till förordningen (2006:520) med instruktion för och förordning (2006:524) med instruktion för . Strukturella förändringar för miljömyndigheterna regeringen av samtliga miljökvalitetsmål och den utvärde- ring som ska genomföras en gång per valperiod. ska också följa upp och utvärdera sju miljökvalitetsmål. Havs- och vattenmyndigheten ska följa upp och utvärdera tre miljökvalitets- mål och rapportera detta till och Strålsäkerhets- myndigheten ett. har i sin instruktion i uppgift att ska ta fram beslutsunderlag, bl.a. för att bidra till att miljökvali- tetsmålen nås. 6Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden har beslutat att dela in de statliga utgifterna och anslagen i 27 utgiftsområden och cirka 500 anslag. För vart och ett av de 27 utgiftsområdena fastställer utgiftsramar som anger den högsta nivå som anslagen inom ett utgiftsområde får uppgå till. I budgetlagen finns kravet på regeringen att redovisa de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Resultatredovisningen ska lämnas i budgetpropositionen och om har delat in statens utgifter i utgiftsområden ska resultatredovisningen vara anpassad till utgiftsområdena.1 Verksamheterna vid , Havs- och vatten- myndigheten, Kemikalieinspektionen, och Formas finansieras huvudsakligen med anslagsmedel. Förutom med anslag finansieras en stor del av verksamhet med avgifter. , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalie- inspektionen, , och Formas – tilldelas dispositionsrätt till anslagsmedel från anslag inom utgifts- område 20 – Allmän miljö- och naturvård. Men flera av myndig- heterna tilldelas dispositionsrätt till anslagsmedel även inom andra utgiftsområden. Dessa är utgiftsområdena 6 – Försvar och samhällets krisberedskap (), 7 – Internationellt bistånd (), 17 – Kultur, medier, trossam- fund och fritid () och 23 – Areella näringar, lands- bygd och livsmedel (, Havs- och vattenmyndigheten och Formas). I det här avsnittet redovisar vi de mål m.m. som har beslutat om för de aktuella utgiftsområdena. 1 3 §, 10 kap. budgetlagen (2011:203). Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Inom utgiftsområdet 6 Försvar och samhällets krisberedskap, undergruppen Strålsäkerhet, har till- delats dispositionsrätt till sitt förvaltningsanslag. För att återspegla den verksamhet som finansieras från utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap, har regeringen i budgetpropositionen delat in utgiftsområdets verksamhet i fyra undergrupper; Försvar, Samhällets krisberedskap, Strålsäkerhet samt Elsäkerhet. Undergruppen Strålsäkerhet är frågor om strål- skydd och kärnsäkerhet. Verksamheten vid Strålsäkerhets- myndigheten ingår i området. Angående utgiftsområde 6 – Försvar och samhällets kris- beredskap hänvisar regeringen i budgetpropositionen till propositionen Ett användbart försvar där regeringen anger att de av beslutade övergripande målen för vår säkerhet är att: värna befolkningens liv och hälsa värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter.2 har även beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet genom att: hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig samt skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter.3 Med utgångspunkt i de övergripande målen för vår säkerhet är målet för arbetet med samhällets krisberedskap att minska risken 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor. Skulle en sådan händelse inträffa bör alla människors personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö begränsas. En minskad sårbarhet i samhället och en god förmåga att hantera allvarliga krissituationer i fred utgör en grund för den verksamhet som behövs inom det civila försvaret.4 Målet för verksamheten inom det civila försvaret är enligt regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld.5 Förutom de av beslutade övergripande målen för utgiftsområdet 6 finns inte något annat mål för undergruppen Strålsäkerhet. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Inom utgiftsområdet 7 Internationellt bistånd och under- indelningen Reformsamarbete i har Strålsäkerhets- myndigheten tilldelats dispositionsrätt till ett sakanslag. Målet för utgiftsområde 7 – Internationellt bistånd är: Förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Utgiftsområdesmålet är nytt . Det har tidigare inte funnits något samlat mål för hela utgiftsområdet 7 Inter- nationellt bistånd, utan endast mål för utgiftsområdets under- indelningar. Målen för utgiftsområdets underindelningar Inter- nationellt utvecklingssamarbete och Reformsamarbete i upphör att gälla i och med . Enligt regeringen skapar ett övergripande sammanhållande mål för hela utgiftsområdet 7 förutsättningar för en tydligare mål- hierarki inom biståndet som det klargör att all verksamhet som finansieras under utgiftsområde 7 ska bidra till detta mål.6 2013/14:1, utgiftsområde 6, s. 17. 2013/14:1, utgiftsområde 6, s. 17. 2013/14:1, utgiftsområde 7. Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden I budgetpropositionen redovisade därmed regeringen resultaten i förhållande till de tidigare målen för under- indelningarna. Det vill säga målet för underindelningen Inter- nationellt utvecklingssamarbete som var att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnads- villkor. Och målen för underindelningen Reformsamarbete i som var stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid har tilldelats dispositionsrätt till ett sakanslag inom Friluftslivspolitiken som i sin tur ingår i området Politik för det civila samhället. Utgiftsområdet 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid är underindelat i femton områden. Inom ett av dessa områden – Politik för det civila samhället – finns friluftspolitiken. Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras.7 Enligt beslut är Friluftslivspolitikens övergripande mål att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö.8 Till det övergripande målet för friluftslivspolitiken finns där- utöver tio mål för friluftspolitiken som har haft i uppdrag att utveckla efter samråd med berörda myndigheter. I budgetpropositionen säger regeringen att i genomförandet och uppföljningen av friluftslivsmålen finns, som ett stöd, ett antal preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna är även ett underlag för såväl mätbarhet och uppföljning som det fortsatta arbetet med att utveckla frilufts- livspolitiken. Regeringen framhåller att ett viktigt syfte med fri- luftslivsmålen och preciseringarna av dem är att de ska vara vägledande för arbetet med friluftslivsfrågor på alla nivåer i 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38. Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden Flera av miljökvalitetsmålen har även preciseringar som rör friluftslivet. Varje friluftslivsmål berör flera olika myndigheter och orga- nisationer. För vart och ett av dem pekar regeringen ut en eller två myndigheter som är ansvariga för uppföljning och utveckling av respektive mål. Ansvaret för måluppfyllelsen bör dock delas mellan samtliga myndigheter som deltar i arbetet. Regeringen anser att alla involverade myndigheter och organisationer bör ta aktiv del i att nå målen genom att genomföra olika delar av åtgärderna.9 Enligt regeringen ska uppföljningen av Friluftslivsmålen sam- ordnas med miljömålsuppföljningen. Arbetet med måluppfyllelse och uppföljning behöver utvecklas kontinuerligt. är samordnande myndighet för återrapporteringen till regeringen. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet 20 Allmän miljö- och naturvård är indelat i två områden; miljöpolitik och miljöforskning. Inom området Miljöpolitik har , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen och tilldelats dispositionsrätt till såväl förvaltningsanslag som sakanslag. Inom området Miljöforskning har Formas tilldelats disposi- tionsrätt till såväl förvaltningsanslag som anslag för forskning. har beslutat om en målstruktur för miljöarbetet som innebär att arbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser – genera- tionsmålet.10 Området Miljöpolitik omfattar frågor som rör naturvård och biologisk mångfald, havs-, vatten- och luftvård, 2012/13:51. 2013/14:1, utgiftsområde 20, s. 15. Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden sanering och efterbehandling av förorenade områden, meteorologi, hydrologi och oceanografi, hållbara städer, samt Verksamheten vid , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen och ingår i området. Även verksamheten vid stiftelserna Stiftelsen , Kärnavfallsfonden och AB hör till området.11 Området Miljöforskning omfattar forskning inom utgifts- område 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid Formas, och forskningsverksamheten vid . I området Miljöforskning ingår också forskningsverksamheten vid stiftelsen () och IVL AB.12 Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft.13 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Inom utgiftsområdet 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel har , Havs- och vattenmyndigheten och Formas tilldelats dispositionsrätt till sakanslag. 2013/14:1, utgiftsområde 20. 2013/14:1, utgiftsområde 20. 2013/14:1, utgiftsområde 20. Myndigheternas verksamheter finns inom flera olika utgiftsområden Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårds- näring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Utgiftsområdet omfattar även verksamhet inom utbildning och forskning. Verksamheten inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna samt om människans förvaltning och hållbara användning av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Målen för utgiftsområdet är: –Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. –De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. –De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. –De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Vidare finns för skogspolitiken två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, beslutade av riksdagen.14 Miljömålet innebär att skogmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma där ska ges förutsättningar att fortleva i livskraftiga bestånd. Hotade arter och ekosystem ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas.15 Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att de ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar.16 2013/14:1, utgiftsområde 23 och prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244. 1992/93:226, s. 27. 1992/93:226, s. 32. Myndigheterna inom område ska nå de resultat som och regeringen beslutat om. I detta avsnitt redovisar vi närmare hur regeringen tillämpar olika styrmedel såsom myndigheternas instruktioner, reglerings- brev och särskilda regeringsuppdrag under budgetåret. Vi beskriver hur regeringen fördelat ansvaret mellan myndigheterna, myndig- heternas uppgifter, mål, roller och funktioner såväl nationellt som internationellt. Vi redovisar att regeringen ger myndigheterna under uppgifter för att genom dem styra och finansiera andra myndigheter och organisationer. Vi har valt att beskriva och redovisa och regeringens styrning utförligt och på en detaljerad nivå eftersom vi funnit att det är bästa möjligheten att tillsammans med redovisningarna i betänkandets övriga avsnitt få en överskådlig bild av vilka upp- gifter, roller och ansvarsområden myndigheterna har. Myndigheterna är , Havs- och vatten- myndigheten, Kemikalieinspektionen, , och Formas. Av tabell 7.1 framgår medeltalet anställda samt antalet årsarbets- krafter vid respektive myndighet 2013. Källa: Myndigheternas årsredovisningar . *avrundat uppåt av . till antalet anställda och antalet årsarbetskrafter är den största myndigheten och Formas den minsta. 7.1Myndigheternas uppgifter i miljömålssystemet I avsnitt 4 beskriver vi miljömålssystemet och de aktörer som har uppgifter inom ramen för systemet. I detta avsnitt listar vi vilka instruktionsenliga uppgifter de olika myndigheterna inom Miljö- departementets verksamhetsområde har i miljömålssystemet. Till skillnad från Formas men även har , Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten och Strål- säkerhetsmyndigheten i sina respektive instruktioner i stort sett likalydande uppgifter att verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljö- kvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. , Kemikalieinspektionen, Havs- och vatten- myndigheten och ska även samordna uppföljning, utvärdering och rapportering av de miljökvalitetsmål som regeringen beslutat om i myndighetens instruktion. ska främja en hållbar utveckling med utgångs- punkt i generationsmålet och miljökvalitetsmålen. ska också vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet och samordna miljömålsuppföljningen. I arbetet med miljömålsuppföljningen ska höra andra berörda myndigheter och göra en samlad redovisning av myndigheternas uppföljningar och prognoser av utvecklingen i förhållande till miljökvalitetsmålen. ska regel- bundet göra en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå gene- rationsmålet och miljökvalitetsmålen och i en rapport till rege- ringen ge en samlad bild av myndigheternas utvärdering. ska samordna uppföljningen och utvärde- ringen av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt, Myllrande våt- marker, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. En annan av uppgifter är att utveckla, följa upp och utvärdera tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom miljömålssystemet. Kemikalieinspektionen ska samordna uppföljningen, utvärde- ringen och rapporteringen om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Kemikalieinspektionen ska i fråga om sitt miljöarbete samråda med om vilken rapportering som behövs. ska samordna uppföljningen, utvärde- ringen och rapporteringen om miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö och ska i fråga om sitt miljöarbete samråda med om vilken rapportering som behövs. Inom ramen för sitt ansvar i miljömålssystemet ska Strål- säkerhetsmyndigheten fortlöpande uppskatta de risker som strål- ningen innebär såväl för befolkningen i sin helhet som för särskilda grupper. Havs- och vattenmyndigheten ska samordna uppföljningen och utvärderingen av miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skär- gård. Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. I regleringsbrevet har , Kemikalie- inspektionen, Havs- och vattenmyndigheten och Strålsäkerhets- myndigheten i stort sett likalydande återrapporteringskrav som innebär att de ska redovisa hur myndigheten har verkat för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen och hur arbetet har inte- grerats i genomförandet av myndighetens verksamhet. och Formas har inte på samma sätt som Naturvårds- verket, Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen och något utpekat ansvar i miljömåls- systemet. har dock en uppgift i sin instruktion som innebär att ta fram beslutsunderlag som bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. 7.2Myndigheterna har samma ledningsform Regeringen har beslutat att , Havs- och vatten- myndigheten, Kemikalieinspektionen, , och Formas ska vara enrådighetsmyndigheter. Myndighets- ledningen i enrådighetsmyndigheter är generaldirektören, som också är myndighetens chef.