sou · H2B377 · 2014-12-01 00:00:00 — Det är viktigt att också public service-radion kan bidra till en utveckling av det digitala radioutbudet. Därtill blir det tydligt att SR spelar en central roll i digitaliseringen. I praktiken finns det en yttre ram för SR:s möjligheter att expandera utbudet. Kapaciteten i ett frekvenslager är begränsad, särskilt då SR bör prio- ritera god hörbarhet och antalet kanaler som delar på sändnings- utrymmet påverkar kvaliteten på varje enskild kanals utsändning. SR:s nuvarande tillstånd för digitala sändningar ger företaget rätt att sända upp till nio kanaler i och samt upp till tio kanaler i och . En plan för övergång till digital marksänd ljudradio en del av detta utbud, utöver FM-utbudet, skulle kunna ingå i ett framtida utbud i utbyggda digitalradiosändningar i marknätet.11 Sammanfattningsvis menar jag att det finns fördelar med att ge SR möjlighet att använda hela kapaciteten i ett frekvenslager för sina digitala marksändningar. Tillståndet bör medge flexibilitet för och förutsättningar för att det digitala utbudet ska kunna repre- sentera ett mervärde för lyssnarna jämfört med FM-radion. De nuvarande tillstånden för UR ger företaget rätt att sända genom att utnyttja SR:s sändningsutrymme. UR har således inget eget sänd- ningsutrymme, utan dess sändningstider fastställs genom överens- kommelser med SR. Regeringen har bedömt att nuvarande ordning för samarbetet mellan programföretagen kring sändningstider för UR:s program bör fördjupas. På radiosidan bör det finnas utrymme för ett ökat utbildnings- och folkbildningsutbud, inte minst mot bakgrund av det utökade utbildningsuppdraget och utbyggnaden av digitalradiosändningar i marknätet.12 Ett ökat radioutbud från UR skulle kräva mer utrymme än vad företaget genom överenskom- melse med SR har tillgång till . UR har förklarat sig villigt att bidra till ett utvecklat utbud, för- utsatt att det sker resursförstärkningar för innehållsproduktion. Ett ökat utbud av utbildnings- och folkbildningsprogram kan enligt företaget möta det starka kunskapsbehov som finns i ungdoms- skolan, i högskolan, i folkbildningen och i arbetslivet. Ett ökat utbud av program från UR är också ett sätt att öka utbudet för nationella minoriteter och elever i behov av särskilt stöd. Genom sin programverksamhet har UR en viktig roll i att förstärka, bredda och komplettera de insatser som görs av andra aktörer inom utbild- ningsområdet. UR kan således bidra med ett kunskapsutbud för både vuxna och barn i nya digitala kanaler för ökad mångfald och mervärde för lyssnarna. 2012/13:164, s. 70. 2012/13:164, s. 36 f. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Det är betydelsefullt att SR och UR får utnyttja de möjligheter att ta fram nya tjänster som en digitalisering möjliggör och bolagen bör därför ges rätt att tillhandahålla tilläggstjänster i rimlig omfatt- ning. Ett exempel på en tilläggstjänst som kan underlätta för lyss- narna och ge digitalradion ett mervärde är en elektronisk program- guide. Digitalradiomottagare som är försedda med mindre skärmar kan tillgängliggöra denna typ av tilläggstjänst för lyssnaren. I den elektroniska programguiden presenteras radiokanaler och kommande program på ett liknade sätt som i tv. Tillstånden för analog radio SR:s och UR:s tillstånd att sända analog radio bör fortsätta att gälla som tidigare med samma villkor gällande täckning, antal kanaler och beredskapskrav. Det är viktigt att public service-företagens FM-radioutbud finns tillgängligt i FM-sändningar i sin helhet fram till det att teknikskiftet är genomfört. Denna fråga beskrivs utför- ligare i avsnitt 3.4.1. 3.3.4Tillstånd för digital kommersiell radio meddelade Myndigheten för radio och tv till- stånd för digital kommersiell radio. 21 nationella och 4 regionala och lokala sändningstillstånd gavs till 6 företag.13 Eftersom utrym- met i de två tillgängliga sändarnäten motsvarar cirka 30 nationella programtjänster har något urvalsförfarande inte behövt göras. Samt- liga sökanden som var formellt behöriga att få tillstånd har med- delats tillstånd. 13 Myndigheten för radio och tv, Dnr 12/01960 m.fl. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Myndigheten har förenat tillstånden med olika villkor enligt radio- och tv-lagen. Sändningarna ska ha inletts . Om sändningarna inte inleds kan tillstånden återkallas. Myndig- heten har vidare ställt upp villkor om i vilket av de två sändarnäten som programtjänsten ska sändas. Innebörden är att programtjänster från samtliga sökande motsvarande utrymmet för 15 nationella programtjänster placerats i sändarnät 3. I sändarnät 4 har myndig- heten placerat resterande programtjänster från och . Tillstånden är även villkorade med krav om en viss minsta utbyggnadstakt och täckning för sändningarna. Täckningskraven har ställts upp som en stegvis utbyggnad. De nationella sändning- arna ska senast den kunna tas emot i områden där av befolkning är bosatt kunna tas emot i områden där av befolkning är bosatt kunna tas emot i områden där av befolkning är bosatt. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio och möjligheterna att samordna nätutbyggnaden För att använda det internationellt koordinerade frekvensutrymmet för digital marksänd radio krävs dels tillstånd från regeringen eller Myndigheten för radio och tv, dels tillstånd från Post- och tele- styrelsen. PTS arbete med de s.k. frekvenstillstånden för digital- radio skiljer sig inte från processen för handläggning av en ansökan om tillstånd för FM-radio och myndigheten har meddelat att till- stånd normalt ska kunna meddelas . Den mest krävande delen i PTS handläggningsprocess är en tek- nisk analys bestående av radioberäkningar som beroende på kom- plexiteten i ansökan kan ta mycket olika tid i anspråk. I fall där ansökan om en ny sändare för DAB+ avser användning som är i enlighet med gällande rundradioavtal, nämligen GE06, bedömer PTS att internationell koordinering inte tar mer tid än i normal- fallet samt att ett positivt svar på koordineringsförfrågan kan för- väntas från grannländerna. Om ansökan om ny sändare avser en användning som överskrider svenska frekvensrättigheter eller om det på något annat sätt förpliktigar myndigheten att ingå koordine- ringsförhandlingar med grannländer kan handläggningen ta mer tid. För att underlätta för tillståndshavarna och minska skulle PTS i vissa fall kunna utfärda tillstånd innan koordineringen med berörda grannländer är avslutad, men då med ett koordinerings- förbehåll som tillståndsvillkor. Detta innebär att den sökande har möjlighet att få ett tillstånd inom normal handläggningstid under förutsättning att den sökande accepterar villkoren att PTS kan ändra tillståndet och införa begränsningar som resultat av avslutad koordinering med berörda grannländer. Enligt PTS kan tillståndsgivningsarbetet, både vad gäller tid och resurser, påverkas avsevärt av hur implementeringen och nätut- byggnaden av de olika nätlagren kommer att ske, om det blir flera olika nätoperatörer, var sändarna är geografiskt placerade etc. Ett exempel är att en s.k. grannkanalsstörning kan uppstå i vissa fall om sändare för två olika nätlager är placerade på geografiskt åtskilda platser inom samma allotmentområde. Bakgrunden till detta är att kanalindelningen för varje nätlager enligt 06-avtalet är plane- rad utifrån att en och samma sändarplats används för alla nätlager i ett allotmentområde. Om samlokalisering inte är möjlig kan det innebära En plan för övergång till digital marksänd ljudradio behov för myndigheten att genomföra detaljerade störningsanalyser och internationell koordinering för att minska risken för stör- ningar. Skulle det finnas förutsättningar att handlägga tillstånds- ansökningar för flera frekvenslager inom ett geografiskt område , kan det till viss del underlätta arbetet för PTS. En samordnad utbyggnad av sändarnäten kan därför underlätta tillståndsgivningsarbetet. Ansvaret för sändarnätens utbyggnad ligger på de företag som har tillstånd att sända digital marksänd radio. För den kommersiella radion är Myndigheten för radio och tv:s till- ståndsvillkor delvis styrande för utbyggnaden. Hur utbyggnaden genomförs är i övrigt upp till de inblandade radioföretagen. De tillståndshavare som ska sända sina kanaler i samma mux kommer att behöva samverka i stor utsträckning. Delvis är denna samverkan reglerad genom övergripande tillståndsvillkor, men också genom att berörda radioföretag åtagit sig att bilda ett gemensamt bolag för att driva sändarnäten. En möjlig lösning är att det gemensamma bolaget upphandlar nätutbyggnaden från en utomstående aktör. För public service-radions del är som tidigare berörts nätut- byggnaden förenad med ett omfattande förberedande kravställ- ningsarbete och följande upphandling. Det sändarnät som byggs för SR:s räkning måste kunna uppfylla högt ställda krav på säkerhet för beredskapsändamål och kommer därför att skilja sig från de kommersiella radiobolagens sändarnät. Även när det gäller utbygg- nadstakten och de slutliga kraven på täckning är förutsättningarna olika för public service-radion och den kommersiella radion. Slut- ligen kommer olika frekvenslager med skilda täckningsområden för regionala sändningar tas i anspråk för nätutbyggnaden. En samord- ning av nätutbyggnaden i lager 3 och 4 för kommersiell radio samt i lager 2 för kan därför vara svår att genomföra i praktiken även om en och samma aktör skulle bygga näten. De som är ansvariga för nätutbyggnaden bör dock sträva efter att möjliggöra en samlad hantering av tillståndsärenden hos PTS i den mån det är praktiskt genomförbart. Det skulle underlätta handläggningen och i längden effektivisera nätutbyggnaden. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Som beskrivits ovan i avsnitt 3.2.2 bör en gemensam lansering av digitalradiosändningar kunna ske strax /17, då täckningen för både de kommersiella programföretagens och public service-företagens sändningar uppgår till av befolk- ningen. Det är viktigt att teknikskiftet genomförs på ett sådant sätt att allmänheten ges rimlig tid för att skaffa digitalradiomottagare. ska därför sändningar ske med både FM- och DAB+-teknik. av parallellsändningar bör dock inte bli längre än nödvändigt eftersom det är kostsamt för radioföretagen att tillhandahålla sitt utbud med både analoga och digitala marksändningar. I propositionen Bildning och tillgänglighet – Radio och tv i all- mänhetens tjänst 2014–2019 föreslås att utgångspunkten bör vara att FM-sändningarna släcks 2022. Detta har också varit min utgångs- punkt i samordningsarbetet och jag har inte funnit skäl att frångå det. Såsom beskrivs närmare i nästa avsnitt innebär mitt förslag att public service-företagens och den kommersiella radions FM-sänd- ningar avvecklas 2022 eller . Beslut om fastställande av tidpunkt för släckning sker efter prövning av vissa villkor före ut- gången av 2020. Sammantaget ger detta en parallellsändningstid som sträcker sig eller , dvs. 3.4.1Sveriges Radio och Utbildningsradion Förslag: SR:s och UR:s utbud i analoga sändningar bör finnas tillgängligt i sin helhet fram till släckningen. Det bör finnas utrymme för att genomföra släckningen regionvis . SR bör tillsammans med den kommersiella radion lämna ett gemensamt förslag om hur släckningen ska genomföras innan släckningen. Därefter kan regeringen ta ställning till en justering av public service-företagens tillstånd för analoga sändningar för att beakta överenskommelser om en regionvis släckning. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Avvecklingen av public service-radions FM-sändningar kan genom- föras på olika sätt. Ett alternativ är en etappvis nedsläckning, antingen genom att släcka kanal för kanal eller genom att släcka sändningarna regionvis. Ett annat alternativ är att SR:s samtliga rikstäckande kanaler sänds fram till ett släckningsdatum och då avvecklas i hela landet. beskrev en etappvis nedsläckning av de rikstäckande FM-kanalerna där en kanal avvecklades . Det ledde enligt de indikativa kostnadsberäkningarna till att distributionskostnaderna minskade med . Att genomföra släckningen kanalvis medför en svår avvägning av i vilken ordning som kanalerna ska släckas. Ett annat problem med en kanalvis ned- släckning är att det skapar osäkerhet för lyssnare och andra. Det kan innebära att släckningsprocessen uppfattas som onödigt lång och riskerar att bidra till ett gradvis minskat intresse för radio- mediet. Jag bedömer att nackdelarna överväger den ekonomiska fördelen och anser att en kanalvis nedsläckning därför inte bör genomföras. Utgångspunkten för släckningen bör vara att samtliga SR:s kanaler finns tillgängliga i sin helhet fram till släckningen. Frågan är då om släckningen ska genomföras i hela landet eller om den ska genomföras regionvis. En regionvis nedsläckning genomfördes vid digital-tv-övergången och har även föreslagits för digitalradioöver- gången i Norge.14 Förslaget, som är inlämnat av digitaliseringens huvudaktörer NRK, P4 Gruppen och SBS Radio, till det norska , innebär att FM-sändningarna upphör region för region från till . En viktig anled- ning till att de norska radioföretagen önskar en regionvis nedsläck- ning är att en samtidig släckning i hela landet riskerar att medföra brist på DAB+-mottagare, särskilt bilradioadaptrar och kapacitet för installation av dessa. möjliggör en regionvis släckning att teknikskiftet kan få större uppmärksamhet i lokala medier och det ger radioföretagen möjlighet att finnas på plats i varje område vid tiden för släckningen. En regionvis släckning ger också möjlig- het att analysera hur lyssnarna agerar när det gäller inköp av digital- radiomottagare och vid behov öka informationsinsatserna i kom- 14 , Felles bransjeinspill for å stimulere og sikre en god digitalovergang for radio. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio De norska radioföretagen är också över- ens om att NRK ska släcka sina FM-kanaler innan de kommersiella aktörerna i fyra av sex släckningsområden. Anledningen är att radioföretagen ser en risk att lyssnare väntar med att skaffa digital- radiomottagare till dess att de analoga sändningarna börjat avveck- las och att NRK, med stabilare finansiering, är mindre känsligt för en tillfällig minskning av lyssnare i samband med FM-släckningen. I det första och sista släckningsområdet anser radioföretagen att det är klokt att ha en samtidig släckning av kommersiell radio och public service-radio. De skäl som de norska radioföretagen anfört för en regionvis nedsläckning har bäring också på en svensk digitalradioövergång. Det är uppenbart att en regionvis nedsläckning möjliggör ett mer koncentrerat informationsarbete i samband med släckningen. Att erfarenheter från de första släckningsområdena kan tas till vara i det fortsatta arbetet talar också för att inte släcka FM-sändningarna i hela landet. Släckningsprocessen bör dock inte vara alltför utsträckt i tiden. Det är rimligt att släckningen genomförs . En regionvis släckning bör koordineras i nära samarbete med den kommersiella radion. Hur en regionvis släckning ska genom- föras i praktiken, frågor om uppdelningen i regioner och i vilken ordning och som regionerna ska släckas, bör avgöras efter det att ett digitalt utbud funnits tillgängligt för lyss- narna men också innan själva släckningen. Då finns det också möjlighet att inhämta erfarenheter från den norska övergången. SR bör tillsammans med den kommersiella radion lämna ett gemensamt förslag till regeringen om hur släckningen ska genom- föras senast innan släckningen, alltså . Det ger ut- rymme för regeringen att justera SR:s och UR:s tillståndsvillkor för FM-sändningarna avseende hur länge de ska gälla. 3.4.2Tillstånden för analog kommersiell radio De nuvarande tillstånden för analog kommersiell radio löper ut . Enligt radio- och tv-lagen finns ingen rätt till förläng- ning av tillstånden. Lediga tillstånd ska utlysas av Myndigheten för radio och tv och fördelas i ett slutet anbudsförfarande för en ny En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Tidpunkten för tillståndens upphörande infaller mellan den gemensamma lanseringen av digital marksänd radio och FM-sändningarnas avveckling. Denna omständighet försvårar för de kommersiella radioföretagen att planera för och delta i digital- radioövergången. Beslut om investeringar i utbyggnaden av de digitala näten skulle underlättas om förutsättningarna för att bedriva analog kommersiell radio fram till och med FM-släckningen var kända för radioföretagen. Ökad vetskap om vad som händer med tillstånden för analog radio när den nuvarande tillståndsperioden går ut kan därför gagna teknikskiftet. Jag lämnar därför förslag för att möjliggöra för de kommersiella radioföretagen att förlänga sina tillstånd för analog radio fram till FM-släckningen. Förlängningsmöjligheten syftar till att underlätta för den privata radiobranschen att investera i en utbyggnad av digi- tala sändningar, att delta i en gemensam lansering och att driva över- gången från analog till digital marksänd radio. 3.4.3Förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio genom en tillfällig lag En förlängning av FM-tillstånden ger den privata radiobranschen en möjlighet att behålla närvaron på den analoga plattformen så länge som det från företagens sida är ekonomiskt motiverat och längst till och med den av beslutade FM-släckningen. Det skapar förutsättningar för radioföretagen att minimera risken för att publikunderlaget försämras i samband med omställningen och möjlighet att upprätthålla annonsintäkterna under hela över- gångsperioden. Till detta kommer att en digitalradioövergång kräver stora informationsinsatser och att en viktig informationskanal är den analoga radion. Genom att informera lyssnarna om den före- stående omställningen och göra reklam för DAB+-utbudet kan den sändningsverksamhet som bedrivs i FM-bandet spela en bety- dande roll för att underlätta teknikskiftet. Det är därför en fördel om de som bär ansvaret för att investera i utbyggnaden av digitala sändningar i ett tidigt skede kan planera för fortsatta FM-sänd- ningar fram till släckningen. Frågan om en förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio är aktuell även i andra länder som är in- begripna i en övergång till digital marksänd radio. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio två rikstäckande FM-tillstånden förlängts för perioden –2017, dvs. fram till den beslutade tidpunkten för FM-släckningen. Ytter- ligare förlängning är möjlig om släckningskriterierna inte är uppfyllda. Tillståndsförlängningen i har också förenats med krav på att tillståndshavarna medverkar i utbyggnaden av de digitala sändarnäten. I ska frågan om en eventuell förlängning av den kommersiella radions FM-tillstånd till och med FM-släckningen bli föremål för utredning.15 Även i har frågan om förlängning av tillstånd för analoga sändningar aktualiserats efter- som de går ut innan en övergång till digitalradio kan genomföras. Den brittiska regeringen har anfört att den kommersiella radion har fördelar av att ha en period av stabilitet utan att konkurrera om nya sändningstillstånd som kanske endast kommer att gälla innan teknikskiftet genomförs. Tillstånden för analog radio som löper ut kan därför komma att förlängas.16 En förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio bör möjliggöras genom införandet av en tillfällig lag som ska gälla inför och . För att öka förutsägbarheten för den kommersiella radion bör fatta beslut om att införa den tillfälliga lagen som beslut tas om en övergång till digital marksänd radio, dvs. Möjligheten till förlängning bör utformas enligt generella principer och riktas till alla tillståndshavare för analog kommersiell radio. Den tillfälliga lagen ska gälla vid sidan av radio- och tv-lagen. Det betyder att den inte kommer att ersätta det befintliga regel- verket för analog kommersiell radio. Den tillfälliga lagen ska erbjuda en möjlighet för tillståndshavarna att ansöka om förlängning av sina tillstånd. Tillstånd som inte blir föremål för förlängning kom- mer att ledigförklaras och fördelas enligt bestämmelserna i radio- och tv-lagen. Möjligheten till förlängning bör vara förenad med villkor om att bedriva digitala marksändningar och att samverka med andra tillståndshavare för att främja arbetet med övergången. Tillstånd som förlängs kommer inte att vara förenade med krav på att tillståndshavaren ska betala sändningsavgift. 15Se mer om förhållandena i vår omvärld i Bilaga 2 – Internationell utblick. 16www.gov.uk/government/speeches/ed-vaizeys-speech-at-the-radio-festival-2014 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Reglerna om tillstånd att sända analog kommersiell radio finns i 13 kapitlet radio- och tv-lagen (2010:696). Det är Myndigheten för radio och tv som är tillståndsgivande myndighet. Tillstånd får endast ges till en fysisk eller juridisk person som har finansiella och tekniska förutsättningar att sända under hela tillståndsperioden. Myndigheten bestämmer sändningsområdenas omfattning och ska ta hänsyn till dels vad som är tekniskt möjligt, dvs. de frekvensmässiga förutsätt- ningarna, dels vad som är naturliga lokala intresseområden. Sänd- ningsområdena ska vidare utformas så att ett stort antal tillstånd kan ges och flera tillstånd kan ges för samma sändningsområde. Ingen får ha mer än ett tillstånd att sända inom ett sändnings- område, om det inte finns särskilda skäl till det. En omständighet som kan utgöra särskilda skäl är att det i ett sändningsområde finns många tillstånd att fördela. Ett annat förhållande som skulle kunna utgöra särskilda skäl är att det endast finns en behörig sökande och att denne redan har ett tillstånd i sändningsområdet.17 Ett tillstånd får överlåtas om Myndigheten för radio och tv medger det. Om förvärvaren redan har ett tillstånd i samma sänd- ningsområde som det tillstånd vilket överlåtelsen avser, direkt eller indirekt genom företag förvärvaren har del i som motsvarar av samtliga aktier eller andelar eller genom avtal har ett bestämmande inflytande i, får överlåtelse medges endast om det finns särskilda skäl. Ett tillstånd att sända kommersiell radio gäller . Om det finns särskilda skäl får Myndigheten för radio och tv besluta att ett tillstånd ska gälla . De nuvarande tillstånden gäller till och med efter att ha förlängts i samband med införandet av den nya radio- och tv-lagen som trädde i kraft . Förlängningen grundade sig i en övergångsregel till lagen som gav tillståndshavare som fått tillstånd förlängt med stöd 2009/10:115, s. 304. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio av lagen (2008:418) med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända lokalradio rätt att utan särskild ansökan få fortsätta att bedriva sändningar i det område som tillståndet avser till . Samtliga då gällande tillstånd, totalt 89 stycken, förlängdes på detta sätt. Utöver de tillstånd som förlängdes med stöd av övergångs- bestämmelsen har myndigheten meddelat ytterligare 14 tillstånd och dessa har getts en tillståndsperiod som löper ut den 31 juli 2018.18 Tillståndsperioderna är därmed synkroniserade med ett gemensamt slutdatum vilket möjliggör en samlad hantering från myndighetens sida inför nästa tillståndsperiod. Sändningstillstånden fördelas genom ett slutet anbudsförfarande. Den som bedöms ha tekniska och finansiella förutsättningar att bedriva sändningsverksamhet under hela tillståndsperioden och som i sin ansökan om det lediga tillståndet har angett den högsta sänd- ningsavgiften av samtliga sökande ska beviljas tillståndet. Sändnings- avgiften ska anges som ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden. Urvalssystemet, som infördes i nya radio- och tv-lagen, innebar en förändring från tidigare reglering. Ursprungligen tillämpades ett öppet auktionsförfarande och senare ett urval enligt särskilda inne- hållskriterier som innebar att den sökande som åtog sig att sända mest eget och lokalt material fick tillståndet. Det nya urvalssystemet med slutet anbudsförfarande har tillämpats , .