sou · H2B312 · 2014-03-12 00:00:00 — Education Working Paperas, No 67, . Faubert, (2009) School Evaluation. Current Practices in Countries and a . Education Working Papers, No. (2013) Budgetpropositionen . Utgifts- område 16. Utbildning och universitetsforskning. , och (2010) The Politics of Evidence- Based Policy-Making: The Case of . German Policy Studies, Vol. 6, No. , (2012) Systematic evaluation governance. New logics in the developement of organisational fields. Offentlig förvalt- ning. , (red. ), , , . och (1989) Skolan och utvärderingen. Fem professorer tar ordet. , , och (2012) Långsiktiga effekter av mindre klasser. IFAU, rapport 2012:5. Furubo, (2011) Effektivitetsrevision – roll, möjligheter och gränser. Glouberman, and (2002) Complicated and : What Would Successful Reform of Medicare Look Like? Discussion paper no. Commission on the Future of Health Care in . Goldacre, (2013) Evidence into Education. Gough, (2007) The Evidence for Policy and Practice Information and Co-ordination (EPPI) Centre, i & (2007) . Evidence in Education: . Gough, , , and (2011) Evidence Informed Policymaking in Education in Europe. EIPEE Final Projcet Report. Gough, , and (2012) Clarifying differences between review designs and methods. Systematic Reviews 2012, 1:28. (1977) Evidence-based Healthcare: How to Make and management Decisions. , , och (2012) En god start – om tidigt stöd i skolan. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2012:2. Gröjer, (2004) Den utvärdera(n)de staten. Utvärderingens institutionalisering på den högre utbildningens område. Studies in Politics 102. , (2006) för ett system för uppföljning av kunskapsutvecklingen i . Underlag utarbetat på uppdrag av . , and (2013) To trust or not to trust? – Teacher marking versus external marking of national tests. Educational Assessment, Evaluation and Accountability. 25, No. , , och (2014) Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. , (2009) Förlängningen av yrkesutbildningarna på gymnasiet: effekter på utbildningsavhopp, utbildningsnivå och inkomster. , (2005) Assessment as a . Reprint with permission from Review of Research in Education, pp. 25–68, Volume 27, 2003. , (2001) What is the Policy Problem? in Policy Evaluation. Evaluation, Vol. 7(1). , (2003) Den dolda utvärderingspolitiken. Studies in Educational Policy and Educational Policy and Educational Phi- losophy. , (2012) Framework for exploring the interplay of governance and evaluation. , 16(3): 9–27. Hanushek, and (2010) The cost of Low Educational Achivement in Union. on Economics of Education. EENEE Analytical Report No. , (2009) Reflections on a personal journey in research. , and (2002) A systematic review of the impact of summative assessment and tests on students´motivation for learning. Evidence for Policy and Practice Information and (EPPI-Centre). , (red. ), , , , m.fl. (2011) Konkurrensens konsekvenser – vad händer med svenskt väl- färd? HM Treasury (2003, updated 2007) : guidance notes for policy evaluation and analysis. Magenta Book Background Papers. HM Treasury (2011) . Appraisal and Evaluation in Central Government. HM Treasury (2011) . Guidance for evaluation. HM Treasury (2012) Quality in policy impact evaluation: under- standing the effects of policy from other influences (supplementary Magenta Book guidance). HM Treasury (2012) Quality in qualitative evaluation: a framework for assessing research evidence (supplementary Magenta Book guidan- ce). Hooge, , and (2012) Looking Beyond the Numbers: Stakeholders and . Education Working Papers, No. , (2009) Etnografi som teori, metod och livsstil. , (2008) Excerpts of Evaluation Frameworks. , (1999) Utvärdering – mer än en metod. En serie kunskapsöversikter från . , (2003) Evaluation Politics in Europe: Trends and Tendencies. Studies in Educational Policy and Educational Philosophy 2003:1. , och . (2007) Pedagogisk utvärdering som styrning – En historia från präster till . Forsk- ning i fokus, Nr. Myndigheten för skolutveckling. (2008) Measuring Up. What Educational Testing Really Tells Us. , , Lon- don, . (2010) Implications of Current Policy for Educa- tional Measurement. Krogstrup, (2003) User Paerticipation in Evaluation – Top-down and Bottom-up Perspectives. Studies in Educational Policy and Educational Philosophy. (2033) Reconstructing Program Theories: Methods Available and Problems to be Solved. tion, Vol. 24, No. , (2004) Matter . Education Policy Analysis Archives, 12(56). , , Creso Sá, and Shalini Mascarenhas (2009) Research Use and Its Impact in Secondary Schools. , (2011) Mobilising research knowledge in education. , 9:1, 15-26. , (2013) Evidens och existens. Evidensbaserad undervisning i ljuset av lärares erfarenheter. Studies in Educational Science. , (2008) Utvärderingsmonstret. Kvalitets- och resultat- mätning i den offentliga sektorn. Looney, (2011) Alignment in : Achieving balance and Coherence. Eduaction Working Paper, No. , . Kling and Sendhil Mullainathan (2011) Mechanism Experiments and Policy Evaluations. mic Perspectives, Vol. 25, Nr. (2002) Utbildningsforskning och utbildningsreformer. Pedagogisk Forskning i , årg. 7, nr. (2006) Political Governing and Curriculum Change – From to Reactive Curriculum Reforms. The need for a reorientation of Curriculum Theory. Studies in Educational Policy and Educational Philosophy. , (1981) Skolsverige 1950-1975. , (2007) Translating Evidence Into Practice: Why Is It So Difficult? Meghir, och (2004) Education reform, ability and family background. IFS Working Papers, W04/10, . Mintzberg, (1994) The Fall and of Strategic Planning. Harward business Review. (2007) Clarifying the purposes of educational assess- ment. Assessment in Education, Vol. 14, No. , och (2011) Implementering av Lgr11 – Utvärdering av stöd. Nutley, , and Huw (2009) Pro- moting Practice: Models and . Research on Social Work Practice 2009 19:552. Nutley, , , och (2010) Evidence and policy in six European countries: diverse approaches and common challanges. Evidence & Policy, Vol. 6, No. The Policy Press. Oakely, (1998) Experimentation and social interventions: a for- but important history. 317(7167). (2002) Complexity, Accountability and School Improvement. 72, Nr. (2007) Evidence in Education. Linking research and policy. (2011) Country Background Report for . on Evaluation and Assessment Frameworks for . (2011) . Reviews of Evaluation and Assess- ment in Education. (2011) . ment in Education. (2012) Country Background Report for the . on Evaluation and Assessment Frameworks for . (2013) Synergies for Better Learning. An international Perspective on Evaluation and Assessment. Reviews of Evaluation and Assessment in Education. (2013) Value for Money in Government: . Ofsted (2013) The framework for the inspection of local authority arrangements for supporting school improvement. , and (2010) Complexity Theory and the Politics of Education. Pawson, (1997) Realistic Evaluation. Plant, (2013) . Prewitt, , . Schwandt and . Straf (2012) Using Sicence as Evidence in Public Policy. Science Knowledge in Public Policy. Proposition 1988/89:4 Skolans utveckling och styrning. Proposition 1990/91:18 Ansvaret för skolan. Proposition 2011/12:176 Behandling av personuppgifter vid utvärdering. Ramböll (2011) Country Background Report for . on Evaluation and Assessment Frameworks for . Ramböll (2011) Utvärdering av matematiksatsningen. Slutrapportering av ett uppdrag från . Ramböll (2013) Evaluering af de nationella test i folkeskolen. , (2008) Using Programme Theory to Evaluate Complicated and Complex Aspects of Interventions. , (2000) Transnationell reglering och statens omvandling – Granskningssamhällets framväxt. Föredrag vid kon- ferensen Moderna Tider i Staten . , , , and . (2012) Mapping the Synthesis Terrain. NIH Public Access. 6(4): 317–331. , . and . (2006) The of Evaluation. , Thousand Oaks, . Sheppard, S, , S, , , Eccles MP et al. (2009) Studies That Evaluate Complex Interven- tions? PLos Med, 6:8. , (2010) Betygssatta barn – spelar det någon roll i längden? IFAU, rapport 2010:8. (1995) Likvärdighet i skolan - en antologi. (1999) Att utvärdera skolan. (1999) Uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över val av skolform för utvecklings- störda barn – Slutrapport. (2002) I särskola eller grundskola? Redovisning av ett regerings- uppdrag. (2004) Internationella studier under . Svenska resultat och erfarenheter. (2005) De nationella minoriteternas utbildningssituation. (2006) Rullande stickprovsbaserat system för kunskaps- utvärdering av ämnen. (2006) Uppdrag att genomföra och redovisa informations- insatser om de allmänna råden för individuella utvecklingsplaner. (2007) Romer i skolan – en fördjupad studie. (2007) med maxtaxa. Uppföljning av reformen Max- taxa och allmän förskola m.m. Rapport 294. (2007) Statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem – slutrapport. (2007) Hur används individuella utvecklingsplaner? En studie efter införandet av nya bestämmelser. (2007) Hemställan om ändring i förordning om den officiella statistiken. (2008) Personalförstärkningar i förskolan. Utvärdering av statsbidrag fördelat . (2008) Redovisning av uppdrag om uppföljning och utvärdering av statsbidraget till personalförstärkningar i förskolan. (2009) Redovisning av regeringsuppdrag om ämnet juridiska studier i . (2009) bild av utveckling av kunskapsresultaten i och av elevers studiemiljö. (2009) Redovisning av regeringsuppdrag att ge förslag på hur det nationella provsystemet bör utvecklas och utformas. (2010) Skriftliga omdömen i individuella utvecklingsplaner. En uppföljning och utvärdering av skolornas arbete efter reformen. (2010) Undervisning på engelska. Utvärdering av en försöks- verksamhet i . (2010) Redovisning av regeringsuppdrag om yrkestävlingar (2010) Redovisning av regeringsuppdrag om att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan. (2011) Utvärdering av metoder mot mobbning. (2011) Kommunalt huvudmannaskap i praktiken. En kvalitativ studie. (2011) Promemoria om evidens på utbildningsområdet. (2011) Redovisning av uppdrag om att genomföra utveck- lingsinsatser i matematik, naturvetenskap och teknik. (2012) Gymnasial lärlingsutbildning 2008– 2011. (2012) Likvärdig utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet . (2012) Högpresterande elever, höga prestationer och under- visningen. (2012) Beskrivande data 2012. Förskola, skola och vuxen- utbildning. (2012) Redovisning av uppdrag om kvalitetssäkring av nationella prov. (2012) Redovisning av regeringens uppdrag att följa upp, analysera och redovisa insatser utifrån minoritetspolitikens mål. (2013) Utbildningsresultat. officiella sta- tistik om förskola, skola och vuxenutbildning. (2013) Att fånga undervisningstiden med målen i fokus. Garanterad undervisningstid i ur ett huvudmanna- och skolperspektiv. (2013) Lärarnas yrkesvardag. En nationell kartläggning av grundskollärarnas tidsanvändning. (2013) Barn, elever och personal. officiella statistik om förskola, skola och vuxenutbildning. (2013) Attityder till skolan 2012. (2013) Kommunernas resursfördelning till grundskolor. (2013) Kostnader. officiella statistik om förskola, skola och vuxenutbildning. (2013) Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Forskning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. (2013) Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan prov- resultat och betyg i årskurs 9. (2013) Redovisning av uppdrag enligt förordning (2011:355) avseende omfattning och utvärdering av försöksverksamhet med riks- rekryterande spetsutbildning i högre årskurser /13. (2013) Redovisning av uppdrag att följa upp och analysera verksamhet utifrån minoritetspolitikens mål. (2013) Redovisning av uppdrag om att utvärdera stats- bidraget för basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. (2013) Redovisning av uppdrag om utvecklingsinsatser inom områdena naturvetenskap och teknik. (2013) Verksamhetsutvecklingsplan för uppfölj- ning/utvärdering. SOU 2004:35 Utan timplan – med målen i sikte. SOU 2005:101 Utan timplan – för målinriktat lärande. SOU 2005:102 Utan timplan – forskning och utvärdering. SOU 2007:28 Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljningssystem. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2009:25 Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. SOU 2009:85 Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det? Erfaren- heter från första försöksåret. SOU 2009:94 Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policy- inriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. SOU 2010:75 Gymnasial lärlingsutbildning – Utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning SOU 2011:72 Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet. Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning. SOU 2012:36 Registerdata för forskning. Delbetänkande av Statistik- utredningen . SOU 2012:83 Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. SOU 2013:30 Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer. SOU 2013:40 Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. SOU 2013:56 Friskolorna i samhället. SOU 2014:5 Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. , , , and (2003) Quality in Qualitative Evaluation: A framework for assessing research evidence. Stame, (2004) Theory-Based Evaluation and Types of Com- plexity. Evaluation, 10:58. (2012) Riktlinjer för beslut om innehåll och omfattning av den officiella statistiken. Rådet för den officiella statis- tiken. (2013) officiella statistik – årlig rapport . Rådet för den officiella statistiken. (2013) Elevpaneler för longitudinella studier. Beskrivning av statistiken. Statskontoret (2000) Redovisning av uppdrag att genomföra en kart- läggning av det samlade utvärderingsarbetet inom de olika utgifts- områdena. Statskontoret (2001) Utvärdera för bättre resultat! Att beställa utvär- deringar som är till nytta i beslutsfattandet. Rapport: 2001:22. Statskontoret (2002) Regeringsuppdrag att göra en utvärdering av försöksverksamheten med lokala styrelser. 2001/320-5) Statskontoret (2002) Utvärderingar – Av vem och till vad. En kart- läggning av utvärderingsresurser. Statskontoret (2011) Fristående utvärderingsmyndigheter – en förvalt- ningspolitisk trend? Stigendal, (2007) Styrning för ökad effektivitet. Stobart, (2001) The validity of National Curriculum Assess- ment. 49, No. (2012) Att göra effektutvärderingar. Sutcliffe, and (2005) Evidence-Bases Policy- making: Whar is it? How does it work? What relevance for developing countries? , (red.) (2011) Utvärdering genom Uppföljning. Lon- gitudinell individforskning under . Studies in Educational Sciences 305. , , och (2002) Likvärdighet i en skola för alla. Historisk bak- grund och kritisk granskning. , , , , , , , and (2004) Integrating qualitative research with trials in systematic reviews. , and (2008) Methods for the thematic synthesis of qualitative research in systematic reviews. 2008, 8:45. , (ed.) (2010) Making Reform Happen. Lessons from Countries. Tierney, (ed.) (2008) Measuring Improvements in Learning Outcomes. Best Practices to Assess the Value-Added of Schools. , (1986) Between Knowledge and Politics: Three Faces of Policy Analysis. Policy sciences, Vol. Treasury (2011) . Appraisal and Evaluation in Central Government. The Stationery Office, . Undervisnings- och kulturministeriet (2012) Utbildning och forskning 2011-2016. Undervisnings- och kulturministeriet (2012) Utvärderingsplan för utbild- ningen 2012-2015. Vedung, (2009) Utvärdering i politik och förvaltning. 3:e upp- lagan. Vedung, (2005) avhandling om den utvärde- ra(n)de staten. 107, nr. Weisburd, (2003) Ethical practice and evaluation of interventions in crime and : the moral imperative for randomized trials. , 27(3). , (2010) A Contribution to Current Debates in Impact Evaluation. (1993) Where Politics and Meet. Evaluation Practice, Vol. 14, No. Visscher, Adrie J., and () School performance feedback systems: conceptualisation, analysis and reflection. School effective- ness and school improvement, 14 (3). Voils, ., , and (2008) Making of Qualitative and Quantitative Findings in Synthesis Studies. NIH Public Access. 20(1):3-25. , (2006) Särskilda registerförfattningar i och (red.) Nor- stedts juridik. En särskild utredare ska bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka målupp- fyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt. Utredaren ska vidare utreda vilka relevanta data som behövs för att i ökad utsträckning kunna utvärdera de reformer som genomförs på skol- området och vid behov lämna författnings- eller andra förslag för att öka tillgången till sådana data. Dessutom ska utredaren belysa hur reformer på skolområdet bör genomföras för att underlätta utvärdering av reformerna. Utredaren ska redovisa den del av upp- draget som avser att bedöma när åtgärderna för att höja kunskaps- nivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt. Uppdraget ska slutredovisas . Åtgärder som vidtagits för ökad måluppfyllelse För att ska vara en framstående kunskapsnation krävs utbildning och forskning i världsklass och ett utbildningssystem som har kapacitet att se potentialen hos varje elev och student. Regeringen har därför påbörjat arbetet med att lägga om svensk skolpolitik. De reformer och insatser som regeringen har aviserat och tagit initiativ till syftar till att höja kva- liteten i utbildningen och öka elevernas kunskaper. omfattande reformarbete på skolområdet har därmed förutsätt- ningarna för skolan att genomföra sitt huvuduppdrag stärkts. Barns lärande börjar . Det är viktigt att alla barn får stöd och stimuleras i sin utveckling redan under förskoleåren, oavsett om barnet är i hemmet, i den pedagogiska omsorgen eller i för- skolan. Regeringen har, efter beslut av , genomfört ett reformarbete för att stärka förskolans pedagogiska uppdrag, bl.a. genom att förtydliga läroplanens mål om språkutveckling, mate- matik, naturvetenskap och teknik. När det gäller och motsvarande skolformer kan som exempel på stora och viktiga reformer nämnas införandet av nya läroplaner med tydligare och mer konkreta kursplaner och en ny betygsskala med fler steg. Från och med tillämpas en helt ny skollag. Den innebär bl.a. att elevens rätt till särskilt stöd har stärkts, lärares och rektorers befogenhet för att skapa studiero har förtydligats och så långt som möjligt har lika rättigheter och skyldigheter för kom- munala och fristående skolor införts. Elevernas kunskaper måste kontinuerligt följas upp och utvärde- ras för att skolan tidigt ska kunna stödja eleverna så att fler kan nå skolans kunskapsmål. Det är särskilt viktigt för elever som av någon anledning upplever svårigheter i skolarbetet, t.ex. på grund av funktionsnedsättningar. För detta arbete måste skolan ha för- bättrade redskap för uppföljning och utvärdering, både av elevens kunskapsutveckling och den egna verksamheten. För att stärka uppföljningen och utvärderingen har regeringen därför infört nationella prov i fler årskurser och ämnen i . Som ytterligare stöd i detta arbete har regeringen också infört skriftliga omdömen från årskurs 1 i . Vidare har beslutat att införa betyg från årskurs 6 i och motsva- rande skolformer från och med . Även gymnasieskolan har reformerats i syfte att höja kvaliteten i utbildningen. Lärarens kompetens och undervisningens utformning är avgö- rande för elevernas studieresultat och möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen. En ny lärarutbildning har därför införts . Vidare har regeringen genomfört särskilda satsningar på lärares kompetens. Genom lärarlyftet gavs lärare möjlighet till fortbildning för att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidak- tiska kompetens. Genom lärarlyftet II ges nu anställda lärare med lärarexamen möjlighet att komplettera sin behörighet i ämnen som de undervisar i men där de saknar behörighet. inom området är bl.a. en skärpning av behörighetsreglerna, att spe- ciallärarutbildningen har återinförts samt införandet av lärarlegiti- mation. Det kan dock nämnas att vissa krav på legitimation föreslås börja tillämpas först . I ett så decentraliserat skolväsende som det svenska blir tillsyn och kvalitetsgranskning viktiga inslag för att säkerställa en likvärdig utbildning med hög kvalitet. Regeringen inrättade därför 2008 Sta- tens skolinspektion och förstärkte resurserna för tillsyn och kvalitetsgranskning. I och med den nya skollagen har Skolin- spektionen försetts med förstärkta sanktionsmöjligheter. Regeringen har också tagit initiativ till ett antal stödåtgärder för att stimulera utvecklingen i skolan. Exempel på det är det särskilda stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna och bidrag till stärkt undervisning i matematik, naturveten- skap och teknik. Regeringens bedömning är att de reformer som har genomförts eller planeras att genomföras kommer att ge eleverna bättre förut- sättningar att nå kunskapsmålen i skolan. Uppdraget att bedöma när åtgärderna får effekt Utbildningsområdet är centralt för att upprätthålla och stärka svensk tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Dessutom är utbildning ofta avgörande för individen. Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skol- väsendet. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de uti- från sina förutsättningar utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. har kunskapsresultaten sjunkit i den svenska skolan. Detta framgår bl.a. av den årliga betygsstatisti- ken, av Statens skolverks nationella utvärderingar av 1992 och 2003 samt av resultat från de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS), Programme for International Student () och Pro- gress in Reading Literacy Study (PIRLS). Som en följd av detta har också andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans natio- nella program sjunkit. Därför har regeringen tagit ini- tiativ till flera åtgärder för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen såväl i som i övriga utbildningsformer inom skolväsendet. Att förändra skolväsendet är en långsiktig process som innefat- tar många olika delmoment. Det kan därför ta tid dels innan verk- samheten i landets skolor har förändrats i den riktning som rege- ring och riksdag har avsett, dels innan resultaten av reformerna och insatserna kan utläsas t.ex. i form av andelen elever som får god- kända betyg från . För att säkerställa att de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen ger avsedd effekt behövs en bedömning av när man kan förvänta sig denna effekt. Uppdraget omfattar enbart och motsvarande skolformer, dvs. grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Studier visar att personer som misslyckas redan i löper större risk för problem som arbetslöshet, psykosociala problem och kriminalitet senare i livet. Att tidigt stimulera elever och vid behov ge stöd är därför ofta avgörande för hur deras fortsatta utbildning gestaltar sig. bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i och motsvarande skolformer kan förväntas få avsedd effekt. Uppdraget att analysera förutsättningarna för utvärdering Både i den nationella och internationella debatten om offentlig förvaltning utgör utvärdering av reformer ett aktuellt tema. Styrut- redningen konstaterade 2007 i betänkandet Att styra staten – rege- ringens styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75) att regeringen, utöver den löpande information som myndigheterna tar fram, behöver information för mer eller mindre omfattande ompröv- ningar av politiken. Inom EU, och flera enskilda länder pågår också en diskussion om hur användningen av utvärderingar kan öka och hur utformningen av offentlig verksamhet i högre grad ska kunna baseras på kunskap.