sou · H2B338 · 2014-06-05 00:00:00 — Avkastningsnivåerna kan komma att öka och nya sorter blir möjliga att använda. kan problem öka med nya djursjuk- domar, växtskadegörare och översvämningar. I senaste betonas behovet av samhällsanpass- ning. Ett förändrat klimat, i kombination med andra samhällsföränd- 2 /amnesomraden/djur/sjukdomarhosdjur/antibiotikaresistens/ motverkaantibiotikaresistens.4.60778d4f133a753969d8000552.html ringar, bedöms öka stressen på de globala livsmedelsförsörjnings- systemen. Energi och annan biobaserad produktion Jordbruket producerar förutom livsmedel förnybar energi och bio- baserad råvara. Prognoser visar att efterfrågan på förnybar energi kommer att öka. Produktionen i världen av biodiesel och etanol väntas öka fram till 20223. Fossilfritt på väg (SOU 2013:84) bedöms att det i Sverigen finns en stor potential för att öka produktion och användning av biodriv- medel, framför allt från skogsråvara. Jordbruks- och trädgårdsproduktion använder fossila bränslen för värme, drivmedel och för torkning. Dessutom är pro- duktion av insatsmedel som t.ex. växtnäring energiintensiv. Livs- medelssektorn som helhet står för av världens energi- konsumtion4. Historiskt finns en samvariation mellan energi- och livsmedelspriser. En prognos från /IEA visar att priset på råolja i nominella termer kommer att stiga svagt . Följande antaganden och förutsättningar är utgångspunkter för scenariet: -Huvudscenariot utgår från /FAO och EU-kom- missionens prisprognos för kommande . -Inflationen antas uppgå till varför de reala priserna sjunker i förhållande till . -I scenariot antas produktiviteten utvecklas på samma sätt fram som produktivitetsutvecklingen . 3OECD/ FAO (2013). 4FAO (2011) Energy-smart food for people and climate. -För prisutvecklingen för insatsmedel antas en framskrivning av utvecklingen i , vilket innebär en real prisökning på mellan 15–. -Scenariot antar att den gemensamma jordbrukspolitiken ser ut som och beaktar endast politiska beslut fattade innan . Figuren nedan visar den reala prisutvecklingen för perioden – 2013 samt prognos för perioden –23. Pris- utvecklingen –2030 är en trendframskrivning innan. Diagram 6.1 Real utveckling världsmarknadspriser 2005–2030. Källa: EU-Kommissionen (2013) och (2014). Avser reala priser (penningvärde)i Höger axel anger mjölkpriset. Som grund för huvudscenariot ligger en modellsimulering av utvecklingen av svenskt jordbruk fram till år 2030.5 De antaganden som ligger som grund för modellsimuleringen har stor betydelser för beräkningsutfallet, varför resultaten måste tolkas med stor för- siktighet. Ett viktigt antagande i modellen är att alla företagare agerar ekonomiskt rationellt. Modellresultaten visar att det samlade 5 (2014). Scenarier för jordbrukssektorn 2030.. värdet i fasta priser för svensk jordbruksproduktion kommer att minska med motsvarande jämfört med (2013) fram . Det beror på de antaganden som ligger till grund för simuleringen vilka kommenteras mer i känslighetsanalysen på nästa sida. Modellberäkningarna visar att produktionen bibehålls i stor utsträckning i södra och slättbygder men minskar i betydande utsträckning i skogs- och mellanbygderna samt i norra . De bördiga slättlandskapen står för en allt större andel av produktionsvolymen och produktionsvärdet. På grund av fortsatt ökning av arbetsproduktivitet minskar antalet års- verken mer än minskningen i produktion. Modellresultaten tyder således på att förutsättningarna för att skapa effektiva produktions- enheter med en tillräcklig lönsamhet är bäst i södra och ,. Inom växtodlingen visar simuleringen en viss minskning av spannmålsproduktionen men en ökning av oljeväxtodlingen. På animaliesidan visar modellresultaten en fortsatt minskning av pro- duktionen. På grund av låg lönsamhet har investeringarna under en följd av år varit lägre än vad som svarar mot moderniserings- behovet. Det gäller framför allt inom mjölk-, gris- och nötkötts- produktionen. En låg lönsamhet medför mindre nyinveste- ringar , vilket i sin tur försämrar konkurrenskraften . Fram kommer att behövas betydende nyinveste- ringar för att vidmakthålla en effektiv produktion. Den totala arealen förväntas bli oförändrad men markanvändningen ändras. Arealen vall minskar på grund av färre djur medan arealen trädad mark ökar kraftigt eftersom det är olön- samt att bruka den. Störst konsekvenser får detta skogsbygderna och i norra delen av landet. I södra och slätt- bygder behålls produktionen, arealer och djur i stor utsträckning. Så länge gårdsstödet utbetalas för marken kommer åkermarken att förbli . Resultaten från modellberäkningen visar att arealen betesmarker, som uppgår till cirka 400 000 ha, kom- mer att minska kraftigt och den största procentuella minskningen sker i norra . Detta är starkt kopplat till den negativa ut- vecklingen för animalieproduktionen. I modellberäkningen antas att nuvarande ersättningar till betesmarker finns kvar. Betesmarker som tas ur produktion övergår, antingen via plantering eller genom igenväxning, till skog. Någon motsvarande modellberäkning har inte kunnat göras för trädgårdsnäringen. Delar av trädgårdsproduktionen, framför allt frilandsodling av frukt och grönsaker m.m. är dock i vissa delar jämförbar med annan vegetabilieproduktion, även om ytarealer och företagsstruktur delvis ser annorlunda ut. För växthusodlingen råder andra förutsättningar eftersom kostnaden för uppvärmnings- bränslen är så påtaglig. Liksom för andra näringar behöver en kon- kurrenskraftig trädgårdsnäring kompetent personal och en fortsatt produktivitetsutveckling. Nya klimatbetingelser kan göra att goda förutsättningar skapas för en trädgårdsproduktion genom det finns god tillgång till såväl mark som vatten. Tillgången till växtskyddsmedel och nya sorter anpassade efter ett nytt klimat är mycket viktigt för näringen. Modellresultaten i huvudscenariot är starkt beroende av de anta- ganden som görs om framtiden. I en prognos ända finns en stor osäkerhet i prisantaganden, produktivitetsutveckling och i antaganden om hur utbud och efterfrågan på livsmedel och andra jordbruksvaror kommer att utvecklas. Likaså bygger modellen på ett antagande om att alla företagare agerar ekonomiskt rationellt, vilket inte alla gör. Vissa företagare har andra målsätt- ningar med sitt företag än att maximera vinsten, exempelvis att förvalta ett arv eller att hålla markerna öppna. Ett antagande om en ökad efterfråga och ökade reala priser på jordbruksråvara och livs- medel skulle peka på en mer gynnsam pris- och marknadsutveck- ling. En förändrad politik inom olika områden och nya eller för- ändrade handelsavtal kan också få stora effekter. En känslighets- analys av huvudscenariot visar att en halverad produktivitets- utveckling i får stora konsekvenser för lönsamheten inom jordbruket, och därmed för produktionen. Omvänt bidrar en högre produktivitetsutveckling i i förhållande till omvärlden förutsättningar för en ökad produktion och en stärkt konkurrens- kraft. I en känslighetsanalys har de reala priserna ökats i för- hållande till huvudscenariot. Detta motsvarar i stort sett /FAO:s prisprognos för (se diagram 6.1). Känslig- hetsanalysen visar att produktionen av vegetabilier, gris, lamm och kycklingkött bibehålls eller ökar, medan mjölk och nötkött minskar. Det sammanlagda produktionsvärdet sjunker dock, men jämfört med i stället för enligt huvudscenariot. Likaså visar analysen att höjda miljöersättningar skulle få effekter på hävden av betesmarker och lönsamheten inom nötköttsproduk- tionen. Ett kopplat djurbidrag, vilket föreslås införas i från om med 2015, antas vidare gynna mjölk- och nötköttsproduk- tionen i . Den analys som har gjorts indikerar att: Sysselsättningen i jordbruket kan kommer att minska varav ungefär en fjärdedel av förändringen kan tillskrivas ökad pro- duktivitet medan resten beror på minskad produktion. Minskningen uppstår i landets skogs- och mellanbygder och motsvarar totalt cirka 20 000 årsverken . Produktionsminskningen i jordbruket påverkar även leden före och efter primärproduktionen. Som exempel kan nämnas mot- tagning och bearbetning av svensk råvara. Den indirekta syssel- sättningseffekten bedöms bli en minskning på ytterligare cirka 20–25 000 årsarbetskrafter . En kraftig produktionsminskning i primärledet påverkar efter- följande led. Exempelvis kräver slakterier och mejerier en hög beläggningsgrad för god lönsamhet. Minskningen i sysselsättning inom jordbruket och i omkring- liggande led påverkar olika delar av landet olika där skogs- och mellanbygden samt norra påverkas mest. Andra näringar på landsbygden såsom besöksnäring påverkas negativt av en minskad hävd av landskapet och minskad aktivitet inom jordbruket. 6 Gårdsstödet 2015-2020 - förslag till svenskt genomförande. Biologisk mångfald och landskapsbild Huvudscenariot visar att arealen betesmarker kommer att halveras jämfört med . Minskningarna bedöms bli störst i norra och i skogs- och mellanbygder. En så stor minskning av betesmarkerna innebär stora förluster av biologisk mångfald och påverkar tillgången på ekosystem- tjänster. Förlusten av betesmarker i skogs- och mellanbygderna innebär risk för att några av de mest värdefulla biotoperna i landet för- svinner. Övergivna betesmarker förlorar normalt stora delar av sitt artinnehåll, vilka är svåra att återskapa vid en restaurering. En minskning av åkermarken i skogs- och mellanbygd påverkar biologisk mångfald, ekosystemtjänster och landskapets gröna infrastruktur negativt. Åkermarken bidrar till att hålla land- skapet öppet och är viktigt för både många kulturmiljöer och den biologiska mångfalden. En ökad areal träda i stället för spannmålsodling i slättbygder kan gynna den biologiska mångfalden. Om träda ersätter aktiv vall- odling är effekten på biologisk mångfald mer svårbedömd. Den ökade arealen träda sker dock inte främst i slättbygderna. Som följd av minskad djurhållning och odling i minskar läckaget av växtnäringsämnen och utsläppen av växthusgaser. Beräk- ningar visar att: Kväveläckaget i bedöms minska 0med mellan 10–jämfört med . Fosforförluster i minskar med jämfört med . Produktionsminskningen i områden runt påverkar vattenkvaliteten positivt. Minskad odling av spannmål och oljeväxter kan minska använd- ningen av bekämpningsmedel. Effekterna av detta beror dock på tillgängliga preparat samt hur skadegörarsituationen utvecklar sig fram . Utsläpp av växthusgaser från svenskt jordbruk, mätt i CO2- ekvivalenter, minskar jämfört med i dag7, som följd färre djur och från lägre lustgasavgång från mark. En minskad produktion leder till en minskad energianvändning inom jordbruket och ett minskat behov av energikrävande insatsvaror. Konsekvensanalysen visar att en minskad jordbruksproduktion i skulle få stora konsekvenser för sysselsättning i jordbruket men också i omkringliggande led. De samhällsekonomiska effek- terna av en minskad sysselsättning är svårbedömda och beror bland annat på i vilken omfattning minskningen kan absorberas av andra branscher och företag. De regionala förutsättningarna för detta kan antas variera beroende på närhet till tätorter och annan syssel- sättning. Analysen visar också på omfattande effekter för den biologiska mångfalden, landskap och ekosystemtjänster av en förändrad pro- duktion . Värdet av biologisk mångfald är platsspecifikt vilket innebär att förlust inte kan kompenseras av ökad biologisk mångfald någon annanstans. Likaså visar analysen att de negativa miljöeffekterna av jordbruksproduktionen minskar i . En minskad jordbruks- och trädgårdsproduktion i inne- bär sannolikt att produktionen ökar någon annanstans i världen och att importen av livsmedel och råvaror till ökar. Vissa av miljöeffekterna har globala effekter, såsom utsläpp av växthusgaser, varför minskningar av utsläpp i som leder till motsvarande ökningar i andra delar av världen, inte är en positiv nettoeffekt. Inriktningsmålet för svensk miljöpolitik, det s.k. generationsmålet, är att skapa ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. En minskad produktion av livsmedel i orsakar ökad miljö- påverkan i andra delar av världen, vilket enligt generationsmålet, ingår i vår konsumtions miljöpåverkan. 7 I beräkningarna ingår enbart utsläppen från jordbrukssektorn, dvs endast utsläppen av metan och lustgas från djurhållning och växtodling. Framtidsscenarier kan göras på flera sätt och med stöd av olika metoder. En alternativ modell till en prognos är att i stället utgå från en målbild, en s.k. backcasting-modell. Olika typer av scena- rier har använts i tidigare studier över jordbrukets utveckling.8 En arbetsgrupp inom Kungliga Skogs- och Lantbruksakade- mien, KSLA, har utarbetat en vision för jordbruks- och trädgårds- näringen i . Visionen bygger på en omfattande sam- hällsomställning i en hållbar riktning. I denna samhällsomställning har de areella näringarna fått en central roll och producerar både för en hemmamarknad och för export. Jordbruket bidrar också i stor utsträckning till ett fossilfritt samhälle. Innovationskraften och ny- företagarandan inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna är stora, vilket bidrar till ökad populäritet till landets lantbruksutbildningar. För att uppnå denna vision krävs, enligt arbetet från KSLA, till en början en analys av den globala utvecklingen med utgångspunkt i klimatförändring, ökad stress på livsmedelsförsörjningssystemen och ökad efterfråga på livsmedel. har goda förutsättningar för jordbruks- och trädgårdsnäringar, både naturgivna och sam- hällsskapade. De naturgivna förutsättningarna är gott om vatten och mark och ett bra klimat och de samhällsskapade förutsätt- ningarna utgörs ex vis av en hög kompetens, god infrastruktur och god djuromsorg. Med avseende på den globala utvecklingen och förutsättningar kan, enligt KSLA, spela en större roll i den globala livsmedelsförsörjningen. KSLA framhåller behovet av övergripande politiska beslut om satsningar på jordbruk och trädgårdsnäring och en uttalad politisk ambition om en marknadstillväxt och produktion. KSLA föreslår ökade satsningar på forskning, innovation, utbildning och råd- givning. Energipolitiken ska ge ökade incitament till produktion av förnybar energi inom jordbruk och trädgård. Likaså föreslås exportstimulerande åtgärder riktade till jordbruk och trädgårds- näring samt att öka kraven på importerade livsmedel så att det mot- svarar den svenska lagstiftningen. , , har redovisat ett underlag för bedömningen av framtidsutsikterna för svenskt jordbruk och 8 Öborn et. al., (2011) Fem framtidsscenarier - förutsättningar för svenskt lantbruk och markanvändning och (2013) På väg mot ett ekonomiskt hållbart, högproducerande och klimatsmart jordbruk med höga landskapsvärden. Utgångspunkten är att bedöma framtida ut- vecklingsmöjligheter och potentialen för ökad produktion på grundval av förväntad konsumtionsökning. har den ökade konsumtionen i i stor utsträckning tillgodosetts genom ökad import. Tabellen nedan, som bygger på beräkningsunderlag från LRF, anger vilken produktionsökning som skulle krävas i under antagandet att konsumenterna behåller samma konsumtionsmönster som 2012 och att befolkningen ökar med fram . Tabell 6.1 Förändring av produktion i jämförelse med Slutsatsen är enligt LRF att det finns en betydande potential för en ökad svensk livsmedelsproduktion för att möta konsumtions- ökningen i landet till följd av befolkningstillväxten. Beaktas även den globala livsmedelsmarknaden, dvs. genom export av livsmedel, ökar potentialen ytterligare. 7 Strategi och prioriteringar Svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion är en näring med stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i . Sammantaget svarar näringen för cirka 240 000 arbetstillfällen. En aktiv jordbruks- och trädgårdsproduktion är en viktig del i förvalt- ningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitetsmål, och levererar också viktiga ekosystemtjänster. Jordbrukspolitiken har genomgått stora förändringar i riktning mot en ökad marknadsorientering i produktionen. Politiska beslut om jordbruk och livsmedelsproduktion har en lång historia och målen har förändrats . Genom inträdet i EU 1995 blev den svenska politiken en del av en gemensam jordbrukspolitik och en gemensam inre marknad med fri rörlighet för varor och tjänster, personer och kapital. med dessa förändringar har marknaderna för livs- medel och andra råvaror globaliserats. Svenska producenter och företag är utsatta för en helt annan konkurrens och omvärlds- tryck än tidigare i historien. Förhållandena blir allt mer lika annan produktion av varor och tjänster i ekonomin. Detta är en utveck- ling som såväl politik och företag måste möta . 7.2Utgångsläget i svenskt jordbruk och trädgårds- näring Utvecklingen inom jordbruk och trädgårdsnäringen ger samman- taget följande bild: Jordbrukets och trädgårdsnäringens produktionsvärde och om- sättning har legat relativt stabilt som struktur- omvandlingen har varit omfattande. Merparten av produktionen sker hos omkring 10 – 20 000 företag. Inom vissa sektorer inom jordbruket är produktiviten mycket hög och jämförbar med många konkurrentländer. Det gäller t.ex. vegetabilieproduktionen och spannmål där även exporten ökar. Även delar av trädgårdsproduktionen uppvisar ökad tillväxt. Gemensamt för sektorer med god konkurrenskraft är en snabb omvandlingstakt i riktning mot större och effektivare företag. När det gäller animalieproduktionen finns tecken på svag och vikande konkurrenskraft. Detta avspeglas i minskande produktionsvolymer och svag lönsamhet och genom en ökad importkonkurrens. Denna utveckling finns också delvis i andra EU-länder. Den svagare konkurrenskraften i den svenska animaliepro- duktionen har flera orsaker. Den animalieproduktion som bedrivs i skogs- och mellanbygder (framför allt nötkött och mjölk) karakte- riseras av att omvandlingstakten generellt har varit lägre än i slätt- bygderna. En förklaring är jordbruksmarkens arrondering och svårig- heter att skapa större och effektivare produktionsenheter, men kanske också attityder och affärsmässigheten i företagen. Dessa tydliga regionala skillnader i förutsättningarna för en effektiv och konkurrenskraftig produktion avspeglas i de framtidsscenarier som tagits fram i utredningen. Även med antagande om en hög produktivitet visar scenarierna att utveckling går mot en koncen- tration av produktionen till de mer gynnsama produktions- områdena i södra delarna av landet. Det finns också andra faktorer som har betydelse för företagens konkurrenskraft. Jämförelser som gjorts mot andra länder visar att på några områden har strängare nationella regler som kan påverka konkurrenskraften negativt. Även tillämpningen av regler och bemötande är viktiga frågor i detta sammanhang. Företagsledning, entreprenörskap och attityder till företagande är andra faktorer som får allt större betydelse för att förklara skill- nader i företagens effektivitet och lönsamhet. Drifts- och verksam- hetsformer för företag inom jordbruk och trädgårdsnäring är andra viktiga frågor för att säkerställa en starka och konkurrenskraftiga företag i ett framtidsperspektiv. Primärproduktionen, särskilt inom jordbruket, är starkt beroende av förädlings- och tillverkningsled. Det kan konstateras att de struktur- och ägarförändringar som skett i förädlings- och livs- medelsindustrin, inklusive ett ökat utlandsägande, har inneburit att dessa företag blivit mindre beroende av primärproduktionen i ett enskilt land. En fortsatt utveckling i med lägre produktions- volymer kan därför innebära en risk för att viktig förädlingsindustri kan försvinna. Även dagligvaruhandeln är starkt koncen- trerad med aktörer som agerar över nationsgränser. Sammantaget innebär dessa förändringar ett ökat tryck på producenternas effektivitet och konkurrenskraft, och affärsmässighet. Som helhet kan konstateras att jordbruks- och trädgårds- produktionen och livsmedelsindustrin generellt har en låg FoU- intensitet jämfört med andra näringsgrenar i ekonomin. När det gäller utbildning och kunskapsutveckling finns en oro för den fram- tida kompetensförsörjningen till företag och industri. 7.3Framtiden – möjligheter och utmaningar Den globala livsmedelsförsörjningen är en av de största utmaning- arna i ett framtidsperspektiv. Många länder i världen har potential att öka sin produktion. Nya produktionsländer i , och har goda förutsättningar för jordbruk och låga kostnader i råvaruproduktionen. Inom och utanför EU satsar flera länder offensivt på tillväxt i produktion och livsmedelsindustri, export samt på forskning, utveckling och innovation. Detta innebär att den internationella konkurrensen kommer att öka framgent vilket kan innebära en ökad prispress. Svensk produktion har styrkefaktorer i företagens kompetens och kunnande, ett högt miljömedvetande och en ansvarsfull djur- hållning samt goda resurser i mark och rent vatten. Hög spårbarhet i livsmedelskedjan och låg antibiotikaanvändning är faktorer som kan få ökad betydelse framgent. Ett förändrat klimat kan innebära fördelar för livsmedelsproduktionen i . Detta visar att det finns en potential för en svensk livsmedelsproduktion som kan bidra till den globala livsmedelsförsörjningen. finns svagheter i svensk produktion som behöver mötas med strategiska insatser som säkerställer starka och kon- kurrenskraftiga företag. En nedbrytning av det huvudscenario som utarbetats visar mycket entydigt att det är jordbruket utanför de bördiga områdena som tappar mest. Slättbygderna i verkar ha förutsättningar för att upprätthålla tillräcklig konkurrens- kraft för att behålla dagens produktion. Marken är överlag mer sammanhållen i slättbygd som marken är bördigare. mätare på att konkurrenskraften är bättre i slättbygdsområdena är att markpriserna har stigit. Även markpriserna i andra områden har stigit, men det frikopplade gårdsstödet är troligen en stark för- . Det är en viktig utmaning att hitta vägar framåt för jord- bruket i hela landet. Sammantaget innebär detta att det finns behov av en samlad strategi för tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande i det svenska jordbruket och trädgårdsnäringen och i livsmedelsindustrin. 7.4En strategi för tillväxt och värdeskapande Målet för strategin ska enligt direktiven vara en ökad eller bibe- hållen produktion och en livskraftig och konkurrenskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Det handlar enligt utred- ningens mening om ökad tillväxt och konkurrenskraft. En bredare strategi bör även beakta samhällets och konsumen- ternas värdering och nytta av den framtida produktionen som jord- bruket och trädgårdsföretagen levererar. Utöver livsmedel handlar det t.ex. om nya biobaserade varor och tjänster inklusive kollektiva varor och nyttigheter i natur och landskap, säkra livsmedel och hälsa. Mot den bakgrunden föreslås att strategins övergripande mål formuleras som ökad tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande. Den nationella strategin ska uppmuntra till internationell handel. Strategin bör vara långsiktig, balansera olika intressen i samhället och genomföras i samverkan mellan olika aktörer. En samlad strategi ändrar inte det ansvar som näringen och före- tagen i grunden har för produktionens inriktning och förhållanden. finns det behov av en starkare samverkan och dialog mellan företag och samhälle för att möta de utmaningar svenskt jordbruk, trädgård och livsmedelsproduktion står inför. Statens roll handlar i första hand om att säkerställa goda villkor och förut- sättningar för produktionens tillväxt och värdeskapande i sam- hället. Målet om en ökad tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande förutsätter åtgärder inom flera områden. Strategin föreslås därför inriktas på fyra fokusområden inom vilka strategier och åtgärder gemensamt ska bidra till att uppfylla målet. Detta beskrivs i följande figur. En konkurrenskraftig näring med ökad produktion och tillväxt förutsätter lönsamma företag.