sou · H2B341 · 2014-06-17 00:00:00 — En central arbetstagarorganisation i förhållande till vilken arbets- givaren är bunden av kollektivavtal får till Diskrimineringsombuds- mannen göra en framställning om att myndigheten ska utfärda sådant vitesföreläggande som avses i första stycket gentemot arbetsgivaren. ska efter sådan framställning av central arbetstagarorganisation enligt andra stycket pröva frågan om vitesföreläggande. Paragrafen reglerar rätten att besluta om vitsförelägganden mot den som inte fullgör sina skyldigheter att bedriva ett systematiskt arbete med aktiva åtgärder, att lämna information eller att dokumentera De allmänna övervägandena finns i avsnitten 11.5.3, 11.5.4, 11.5.5, 11.6.2 och 11.6.3. I första stycket anges vilka bestämmelser som är vitessanktione- rade. Tredje kapitlet diskrimineringslagen är nytt. Uppräkningen av bestämmelser har som en följd av detta justerats för att anpassas till den nya regleringen. Av första stycket framgår att DO har rätt att besluta om sådana vitesförelägganden. Enligt gällande rätt fattas sådana beslut av Nämn- den mot diskriminering. Det föreslås dock att nämnden avskaffas, vilket föranlett ytterligare justeringar i paragrafen. Möjligheten att rikta föreläggande mot staten kvarstår. I andra stycket har som en följd av nämndens avskaffande en central arbetstagarorganisations subsidiära rätt att göra en framställ- ning till nämnden om vitesföreläggande utgått. Möjligheten har ersatts med en rätt för centrala arbetstagarorganisationer att göra en fram- ställning till DO om att myndigheten ska utfärda sådant vitesföre- läggande som avses i första stycket gentemot en arbetsgivare. Änd- ringen är en följd av att nämnden upphör. Enligt tredje stycket är DO skyldig att efter en sådan framställ- ning som avses i andra stycket pröva frågan om vitesföreläggande. 6 § Beslut enligt 4 och 5 §§ får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt 5 § tredje stycket får överklagas av den centrala arbetstagarorganisation som gjort framställningen. Andra beslut av enligt denna lag får inte överklagas. I paragrafen regleras möjligheten att överklaga beslut som har me- ddelats med stöd av lagen. De allmänna övervägandena finns i av- snitt 11.6.5. Första stycket är nytt och reglerar möjligheten att överklaga DO:s beslut enligt 4 och 5 §§. Ändringen är en följd av att avskaffas och att DO i stället har rätt att besluta om vitesföreläggande rörande skyldigheten att bedriva ett systematiskt arbete med aktiva åtgärder, att lämna information eller att doku- mentera arbetet. I andra stycket stadgas att prövningstillstånd krävs för överklagan- de till kammarrätten. Tredje stycket är nytt och reglerar en central arbetstagarorgani- sations möjlighet att överklaga DO:s beslut enligt 5 § tredje stycket rörande organisationens framställning om att DO ska besluta om vitesföreläggande. Fjärde stycket motsvarar 4 kap. 6 § i gällande rätt med den juste- ring som föranleds av de tillkommande styckena. När det gäller de beslut som inte får överklagas är någon ändring i sak inte avsedd. 14.2Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 12 § Lagen är uppdelad i 29 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –arbete för lika rättigheter och möjligheter och mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), –övriga bestämmelser (29 kap.). I sjätte strecksatsen har åtgärder mot kränkande behandling ändrats till arbete för lika rättigheter och möjligheter och mot kränkande be- handling. Ändringen är en följd av att diskrimineringslagens reg- lering om aktiva åtgärder i skollagsreglerad verksamhet har flyttats till kapitel 6 i skollagen. Kapitel 6 har fått ett vidare innehåll och följaktligen också en annan rubrik. För ändringens innebörd se för- fattningskommentaren till 6 kap. I övrigt är paragrafen oförändrad. DO ska inte längre utöva tillsyn över regleringen om aktiva åt- gärder avseende de sju diskrimineringsgrunderna i skollagsreglerad verksamhet. Skolinspektionen blir – efter flytten av regelverket från diskrimineringslagen till skollagen – ny tillsynsmyndighet avseende dessa frågor. Att Skolinspektionen utövar tillsyn över skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet en- ligt skollagen framgår av 26 kap. 3 § skollagen. Den reglering om sanktioner som gäller för Skolinspektionens övriga tillsyn kommer därför även att gälla för regleringen om aktiva åtgärder. När det gäller arbetet enligt 6 kap. skollagen regleras sanktionerna i 26 kap. 10–18 och 27 §§ skollagen. Enligt 26 kap. 10 § får Skolinspektionen utfärda förelägganden som enligt 27 § i samma kapitel får förenas med vite. Överklagande av Skolinspektionens vitesförelägganden får enligt 28 kap. 2 § skollagen ske till allmän förvaltningsdomstol. 5 § Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet enligt 3 och 4 §§ ska vara att de mål som finns för utbildningen i denna lag och i andra föreskrifter (nationella mål) uppfylls. I 6 kap. finns särskilda bestämmelser för det systematiska kvali- tetsarbetet när det gäller arbete för lika rättigheter och möjligheter och mot kränkande behandling. Paragrafen reglerar inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet. Första stycket är oförändrat. Andra stycket är nytt och har behandlats i avsnitt 10.1 och 10.2. Enligt gällande rätt regleras arbete mot kränkande behandling i 6 kap. skollagen. Det framgår inte uttryckligen att det är en del av det systematiska kvalitetsarbetet utan det ska liksom motsvarande arbete i gällande diskrimineringslag bedrivas målinriktat. Genom tillägget tydliggörs att allt arbete med aktiva åtgärder enligt 6 kap. ska vara en del av det systematiska kvalitetsarbetet enligt 4 kap. skol- lagen. 1 § Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever samt främja lika rättigheter och möjligheter för barn och elever oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet en- ligt denna lag, varvid bestämmelserna om systematiskt kvalitetsarbete i 4 kap. 3 och 4 §§ är tillämpliga. Paragrafen anger kapitlets ändamål och tillämpningsområde. De allmänna övervägandena finns i avsnitt 10.1 och 10.2. I paragrafens första stycke anges att ändamålet med bestämmel- serna i detta kapitel är – förutom att motverka kränkande behand- ling av barn och elever på sätt som gäller – att även främja lika rättigheter och möjligheter för barn och elever oavsett kön, köns- överskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Genom tillägget i första stycket omfattar alltså regleringen även det arbete med aktiva åtgärder som tidigare reglerades i diskriminerings- lagen. Motverkande av diskriminering är ett sätt att främja lika rättig- heter och möjligheter. Arbetet att främja lika rättigheter och möjlig- heter ska omfatta samtliga sju diskrimineringsgrunder. Detta innebär en utvidgning i förhållande till gällande rätt i diskrimineringslagen som endast omfattar fem diskrimineringsgrunder av sju. De diskri- mineringsgrunder som tillkommer är könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder. Motsvarande utvidgning har gjorts i diskrimi- neringslagen för den verksamhet som omfattas av den lagen. Beträf- fande diskrimineringsgrunden ålder finns lagstadgade undantag i t.ex. 2 kap. 6 § DL. Andra stycket anger kapitlets tillämpningsområde. Andra delen av meningen är ny och syftet med tillägget är att tillse att det syste- matiska kvalitetsarbetet som ska bedrivas enligt sjätte kapitlet även omfattar sådan skollagsreglerad verksamhet som regleras i 1 kap. 2 § skollagen. 3 § I detta kapitel avses med –elev: utöver vad som anges i 1 kap. 3 § den som söker annan utbildning än förskola enligt denna lag, –barn: den som deltar i eller söker plats i förskolan eller annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap., –personal: anställda och uppdragstagare i verksamhet enligt denna lag, och –kränkande behandling: ett uppträdande som utan att vara diskri- minering enligt diskrimineringslagen (2008:567) kränker ett barns eller en elevs värdighet. Diskriminering, trakasserier, sexuella trakasserier, kön, könsöver- skridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning och ålder ska ha samma betydelse i detta kapitel som i diskrimineringslagen. Paragrafen är en definitionsparagraf och innehåller särskilda defini- tioner för kapitlet. Första stycket är oförändrat. Andra stycket är nytt och har behandlats i avsnitt 10.2. Genom hänvisningen till diskrimineringslagen framgår att begreppen diskri- minering, trakasserier, sexuella trakasserier, kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning och ålder har samma betydelse i 6 kap. skollagen som i diskrimineringslagen. Hänvisningen är en konsekvens av att diskri- mineringslagens reglering om aktiva åtgärder såvitt avser skollags- reglerad verksamhet flyttas från diskrimineringslagen till skollagen. Definition av religion eller annan trosuppfattning saknas i diskri- mineringslagen varför denna diskrimineringsgrund inte finns med i uppräkningen. Religion eller annan trosuppfattning bör dock ha samma betydelse i detta kapitel som i diskrimineringslagen. I 6 § finns begreppet repressalier. Här avses dels repressalier enligt 2 kap. 18 § diskrimineringslagen, dels repressalier enligt 6 kap. 11 § skollagen. 6 § Huvudmannen ska se till att det inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet enligt 4 kap. 3 och 4 §§ i varje särskild verksamhet bedrivs ett förebyggande och främjande arbete –för att motverka kränkande behandling av barn och elever, –för att motverka diskriminering av barn och elever, och på annat sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöver- skridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, och –för att motverka att barn och elever utsätts för repressalier. I paragrafen regleras omfattningen av huvudmannens systematiska kvalitetsarbete på motsvarande sätt som diskrimineringslagen anger omfattningen av det systematiska arbetet enligt den lagen. De all- männa övervägandena finns i avsnitt 10.2. Paragrafen innehöll tidigare enbart ett krav på att bedriva ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling. I diskri- mineringslagen fanns krav att i skollagsreglerad verksamhet bedriva ett målinriktat arbete avseende aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- uppfattning, funktionshinder eller sexuell läggning. Paragrafen har kompletterats med anledning av att regleringen av aktiva åtgärder avseende de sju diskrimineringsgrunderna ska finnas i skollagen. Genom kompletteringen införs en skyldighet för huvudmannen att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete för att motverka även diskri- minering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett de sju diskrimineringsgrunderna, dvs. det arbete med aktiva åtgärder som tidigare reglerades i diskrimineringslagen. Huvudmannen ska också bedriva ett systematiskt arbete för att motverka repressalier. Här avses repressalier enligt dels diskrimineringslagen, dels skollagen. Som beskrivits ovan i kommentaren till 1 § innebär paragrafen en utvidgning i förhållande till nuvarande reglering i diskriminerings- lagen genom att den omfattar samtliga sju diskrimineringsgrunder. I diskrimineringslagen anges nu hur arbetet med aktiva åtgärder ska bedrivas. Motsvarande ska gälla det arbete med aktiva åtgärder som regleras i skollagen. Det anges därför att arbetet med aktiva åt- gärder och mot kränkande behandling ska vara en del av det övriga systematiska kvalitetsarbetet enligt 4 kap. 3 och 4 §§ skollagen. Som beskrivits ovan i kommentaren till 6 kap. 1 § ska det systematiska kvalitetsarbetet som regleras i sjätte kapitlet bedrivas av samtliga huvudmän som bedriver skollagsreglerad verksamhet. Med ett förebyggande arbete avses ett arbete som syftar till att av- värja kartlagda risker för diskriminering, trakasserier, repressalier och kränkande behandling. Med främjande arbete avses ett arbete som riktas mot alla och bedrivs kontinuerligt och utan förekommen anledning. 7 § Huvudmannen ska genomföra det systematiska kvalitetsarbetet enligt 6 § genom att 1.kartlägga om det finns risker för diskriminering, kränkande be- handling eller repressalier eller andra hinder för barns och elevers lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, 2.analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, 3.vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas, och 4.följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3. Huvudmannen ska genomföra det systematiska kvalitetsarbetet enligt 6 § genom att även, oavsett upptäckta risker och hinder, bedriva ett aktivt och generellt främjande arbete i verksamheten. Paragrafen anger en metod för hur det systematiska kvalitetsarbetet avseende aktiva åtgärder ska genomföras och innehåller steg mot- svarande det systematiska arbetet med aktiva åtgärder i diskrimine- ringslagen. Paragrafen motsvarar närmast nu gällande 3 kap. 14 och 15 §§ DL. De allmänna övervägandena finns i avsnitt 10.4. I första stycket regleras huvudsakligen den förebyggande delen av det systematiska kvalitetsarbetet. Här anges en arbetsmetod, på mot- svarande sätt som i diskrimineringslagen. angavs att arbetet mot kränkande behandling skulle bedrivas målinriktat. När nu diskri- mineringslagens reglering om aktiva åtgärder flyttas till skollagen har regleringen så långt det är möjligt anpassats till diskriminerings- lagens nya reglering. I första stycket anges därför vilka steg det systematiska kvalitetsarbetet ska innehålla för att uppfylla kraven. Liksom enligt diskrimineringslagen handlar det om en arbetsmetod som ska innehålla kartläggning, analys, vidtagande av åtgärder samt uppföljning och utvärdering av arbetet. I andra stycket regleras den främjande delen av det systematiska kvalitetsarbetet som ska vidtas oavsett vilka risker och hinder som upptäckts i verksamheten. Här anges att det systematiska kvalitets- arbetet enligt 6 § också innebär att bedriva ett aktivt och generellt främjande arbete i verksamheten. Det systematiska kvalitetsarbetet ska alltså inte enbart innefatta åtgärder som det finns behov av enligt den metod som framgår av första stycket, utan ska bedrivas oavsett vad som framkommer i detta arbete. Enligt nu gällande allmänna råd ska arbetet bedrivas dels som ett allmänt främjande- arbete som ska genomföras oavsett vilka risker som finns i verksam- heten, dels som ett förebyggande arbete på förekommen anledning utifrån konstaterade risker. Att så alltjämt ska vara fallet framgår nu av lagtexten. 7 a § Åtgärder enligt 7 § 3 ska tidsplaneras och genomföras . Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 10.4. Genom reglering- en i 4 kap. 3 § skollagen gäller redan att arbetet med aktiva åtgärder ska utföras kontinuerligt. När det gäller de insatser som utgår från faktiska problemområden i verksamheten ska dessa åtgärder och in- satser, precis som motsvarande sådana enligt regleringen i diskrimi- neringslagen, tidsplaneras och utföras . 7 b § I 4 kap. 4 § finns särskilda bestämmelser om medverkan och deltagande på förskole- och skolenhetsnivå. Vid genomförandet av det systematiska kvalitetsarbetet enligt detta kapitel ska dessa bestäm- melser tillämpas på all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag. Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 10.3. Den ersätter förordningen (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behandling (nedan förordningen om deltagande). I första meningen finns en hänvisning till regleringen om medverkan och deltagande i det systematiska kvalitetsarbetet som ska ske på förskole- och skolenhetsnivå och därmed omfatta även arbetet med aktiva åtgärder i kapitel 6. I andra meningen anges att det systematiska kvalitetsarbetet avseende all utbildning och annan verksamhet enligt skollagen som inte omfattas av regleringen i 4 kap. 4 § ska genomföras under med- verkan och deltagande på samma sätt som gäller på förskole- och skolenhetsnivå i skolväsendet. I förhållande till gällande rätt rörande arbetet med aktiva åtgärder innebär regleringen en utvidgning då medverkan alternativt deltagande ska omfatta hela det systematiska kvalitetsarbetet och inte enbart planarbetet och involvera även personal och i förekommande fall föräldrar. 8 § Huvudmannen ska se till att det systematiska kvalitetsarbetet med aktiva åtgärder dokumenteras i en särskild plan (likabehand- lingsplan) för varje verksamhet. 1.en redogörelse för alla delar av det systematiska kvalitetsarbetet som det beskrivs i 7 §, 2.en tidsplan enligt 7 a §, 3.en redovisning och utvärdering av hur föregående års arbete har genomförts, och 4.en redogörelse för hur medverkan och deltagande som regleras i 7 b § och 4 kap. 4 § andra stycket fullgörs. Planen mot kränkande behandling har ersatts av en likabehandlings- plan som ska dokumentera det systematiska kvalitetsarbetet med aktiva åtgärder. Likabehandlingsplanen ska vara en del av den doku- mentation som krävs för det systematiska kvalitetsarbetet enligt 4 kap. 6 §. De allmänna övervägandena finns i avsnitt 10.5. I paragrafen anges att huvudmannen ska dokumentera det systematiska kvalitetsarbetet med aktiva åtgärder i en särskild plan, en likabehandlingsplan, för verksamheten. Bestämmelsen innebär att dokumentationen ska innehålla en redogörelse för den under- sökning av risker och hinder och analys som gjorts samt de före- byggande och främjande åtgärder som vidtagits eller som planeras samt den uppföljning och utvärdering som gjorts av det tidigare systematiska kvalitetsarbetet avseende aktiva åtgärder, däribland de tidigare åtgärder som vidtagits. Kravet på planens innehåll har utformats med diskrimineringslagens krav på dokumentation som förebild. Här anges dock uttryckligen att planen även ska innehålla en tidsplan och en redovisning och utvärdering av hur föregående års arbete har genomförts. Enligt gällande rätt ska arbetet med aktiva åtgärder inom skol- lagsreglerad verksamhet dokumenteras av samtliga huvud- män. Även planen mot kränkande behandling ska upprättas . Det nya dokumentationskravet utgör i det avseendet alltså ingen utvidgning i förhållande till gällande rätt. 9 § Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. Bestämmelser om förbud mot diskriminering finns i diskrimine- ringslagen (2008:567). I paragrafen stadgas förbud mot kränkande behandling. Första stycket är oförändrat. Andra stycket är nytt. De allmänna övervägandena finns i avsnitt 10.6. Regleringen innehåller en hänvisning till diskrimineringslagen i vilken det finns bestämmelser om förbud mot diskriminering. Stycket motsvarar i huvudsak 6 kap. 2 § i nu gällande skollag. I syfte att tydliggöra kopplingen mellan förbud mot kränkande behandling i skollagen och förbud mot diskriminering i diskrimineringslagen samt kraven på aktiva åtgärder i skollagen har den gemensamma hänvisningsparagrafen i 6 kap. 2 § skollagen upphävts. Hänvisningar- na har flyttats till paragrafer i skollagen som har samband med förbudet mot kränkande behandling. Uppdelningen är ett led i att förtydliga vilka delar som regleras i diskrimineringslagen och vilka delar som regleras i skollagen eftersom aktiva åtgärder avseende de sju diskrimineringsgrunderna i skollagsreglerad verksamhet nu reg- leras i skollagen. Ändringen är redaktionell. Någon ändring i sak är inte avsedd. 10 § En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande be- handling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att an- mäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i före- kommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas föra att för- hindra kränkande behandling . Första stycket första och andra meningen ska tillämpas på motsva- rande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakas- serier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskriminerings- lagen (2008:567). Bestämmelser om skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och sexuella trakasserier finns i diskrimine- ringslagen. För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Paragrafen reglerar personal och chefers skyldighet att anmäla känne- dom om att barn eller elev utsatts för kränkande behandling och huvudmannens skyldighet att utreda. Första stycket är oförändrat. I andra stycket andra meningen finns en hänvisning till diskrimi- neringslagens bestämmelser om skyldighet att utreda och vidta åt- gärder mot trakasserier och sexuella trakasserier. Meningen är ny. Den motsvarar i huvudsak 6 kap. 2 § i gällande lag och är ett led i den flytt som beskrivits ovan i kommentaren till 9 §. Ändringen är redaktionell och innebär ingen ändring i sak. De allmänna över- vägandena finns i avsnitt 10.6. Tredje stycket är oförändrat. 11 § Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt detta kapitel eller anmält eller påtalat att någon hand- lat i strid med bestämmelserna i kapitlet. Bestämmelser om förbud mot repressalier när det gäller anmälan, medverkan i utredning m.m. angående diskriminering finns i diskrimi- neringslagen (2008:567). Paragrafen innehåller förbud mot repressalier. Första stycket är oförändrat. Andra stycket är nytt. Det innehåller en hänvisning till diskrimi- neringslagen i vilken det finns bestämmelser om repressalier när det gäller anmälan och medverkan i utredning angående diskriminering. Hänvisningen motsvarar den som tidigare fanns i 6 kap. 2 § skol- lagen (se kommentaren till 9 § ovan). Ändringen är redaktionell och innebär ingen ändring i sak. De allmänna övervägandena finns i avsnitt 10.6. 12 § Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter i fråga om kränkande behandling enligt 7, 8, 9, 10 eller 11 § ska huvud- mannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränk- ning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet. Skadestånd för kränkning i andra fall än vid repressalier lämnas dock inte, om kränkningen är ringa. Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort. Bestämmelser om diskrimineringsersättning finns i diskrimine- ringslagen (2008:567). Paragrafen reglerar när skadestånd för kränkande behandling kan utgå.