sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — En lägre andel män än kvinnor är tidsbegränsat anställda.41 Den för männen vanligaste formen 2012 var timanställd med schema medan för kvinnorna bl.a. vikariat, timanställd med schema och kallas vid behov var vanligast.42 39I denna klarade sig f.ö. högutbildade klart bättre än lågutbildade. Unga män klarade sig sämre än unga kvinnor. Källa: SOU 2001:79. 40SCB, Hitta statistik, Temaområden, Jämställdhet, Indikatorer, Ekonomisk jämställdhet. 42SCB, Hitta statistik, Temaområden, Jämställdhet, Indikatorer, Ekonomisk jämställdhet. Mäns betalda och obetalda arbete låg 2011 över genomsnittet inom EU-27 när det gäller tidsbegränsat anställda.43 6.2.10Män arbetar i högre grad än kvinnor som egna företagare var av de sysselsatta männen företagare. Motsvarande siffra för kvinnor var 6 procent.44 Av alla företag drivs ¾-delar av män. 6 av 10 av alla nystartade företag har män i ledningen.45 Vi ser även här ett mönster med män inom traditionellt manliga aktiviteter – bygg, industri m.m. och kvinnor inom traditionellt kvinnliga – vård, omsorg och utbildning.46 6.2.11Män etablerar sig tidigare på arbetsmarknaden än kvinnor Etableringsåldern på arbetsmarknaden – då inom en ålderskull är i förvärvsarbete – har under ökat kraftigt. Det finns också en tydlig åldersskillnad mellan könen. Mäns etableringsålder 1990 var , 2000 och 2011 . För kvinnor var motsvarande siffror 20, 30 respektive 30 år.47 En generell förklaring till ökningen är att utbildningstiden förlängts. Den ökande andel kvinnor som skaffar sig längre utbildning torde förklara skillnaden i siffror mellan könen. Skillnaden i etableringsålder torde också ha påverkan på de roller i en parrelation som kan utvecklas när första barnet kommer (se kapitel 4.5.2). 2013/14:1 bil.3. 46SCB 2012c s. 65. 47SCB 2012d s. 24 ff. SCB RAMS. Mäns betalda och obetalda arbete 6.2.12Män arbetar heltid i betydligt högre grad än kvinnor – och deltid i lägre grad gällde att av de sysselsatta männen arbetade heltid medan av kvinnorna gjorde så (se även figur 6.2). Utvecklingen av mäns och kvinnors hel – och deltidsarbete ser ut på följande sätt (figur 6.6). Källa: SCB och egen bearbetning Vi ser bl.a. att andelen deltidsarbetande män och kvinnor närmat sig och att andelen heltidsarbetande män och kvinnor närmat sig – något som bl.a. blev en effekt av 1990-talskrisen. Dock, skillnaden i genomsnittlig arbetstid är fortfarande betydande (se avsnitt 6.2.14). Deltidsarbetet varierar mellan olika näringsgrenar. Det är högst inom vård och omsorg och lägst i industrin – typiska kvinno- respektive mansyrken.48 48 Baseras bl.a. på SOU 2004:43 s. 71. Mäns betalda och obetalda arbete har hög andel deltidssysselsatta såväl män som kvinnor vid jämförelse inom EU-27. Andelen deltidssysselsatta män är högre endast i och i stort i samma nivå som i Danmark.49 Det finns ett samband mellan höga sysselsättningsgrad (se avsnitt 6.2.3) och den höga andelen deltidssysselsatta. En hög sysselsättningsgrad kan ju enklast nås genom hög andel deltids- sysselsatta eftersom måttet sysselsättningsgrad inte tar hänsyn till hur mycket personer arbetar utan endast hur många som arbetar. En konsekvens av detta är dock att det möjliggör för fler män och kvinnor att förena förvärvsarbete och föräldraskap vilket är svårare i många länder utanför . Ungdomar i åldern 16–arbetar mer deltid än genomsnittet. Det förklaras till stor del av tillfälliga anställningar vid sidan av studier.50 Deltidsarbete för såväl män som kvinnor är minst vanligt i åldersgruppen 45–. Detta torde förklaras av att för de flesta är då småbarnsåren över och mer tid kan läggas på arbetslivet. Det finns personer som har ett andra arbete. Det är rimligt att anta att det för de allra flesta är en fråga om två deltidsarbeten. 2011 gällde detta för av dem som var anställda. Förekomsten av ett andra arbete är vanligare i än i EU-27.51 49European Commission 2013a s. 6. 50Ds 2013:8 s. 105. Mäns betalda och obetalda arbete 6.2.13Mäns och kvinnors olika orsaker till deltidsarbete Män och kvinnor har skilda orsaker till att arbeta deltid (figur 6.7). saknas/söker heltid Vill inte heltidsarbeta, Egen sjukdom/nedsatt Arbetet är fysiskt och/ Vård av både barn och vuxna anhöriga/släktingar Antal i 1 000-tal Källa: SCB och egen bearbetning Av figuren framgår att männens vanligaste orsaker är lämpligt heltidsarbete saknas/söker heltid, egen sjukdom/nedsatt arbets- förmåga och studier. De tre vanligaste orsakerna för kvinnor är lämpligt heltidsarbete saknas/söker heltid, vård av barn samt vill inte heltidsarbeta, uppger inget skäl. Går vi och jämför ser vi ingen större skillnad när det gäller orsaker till deltidsarbete.52 52 SOU 2005:66 s. 183. Mäns betalda och obetalda arbete Lämpligt heltidsarbete saknas/söker heltid I figur 6.7 framträder, särskilt för kvinnor, denna orsak. Av figuren framgår att orsaken anges av 70 000 män och cirka 210 000 kvinnor (att t.ex. jämföra med de cirka 1 440 000 kvinnor som har heltids- arbete). Det är alltså här fråga om stora resurser som av olika skäl inte används på arbetsmarknaden. Talen blir än större om man inkluderar ytterligare grupper. Det görs beräkningar av arbetslösa, undersysselsatta och latent arbets- sökande.53 Tillsammans kallas dessa för det outnyttjade arbets- kraftsutbudet. motsvarade det 540 000 heltidsarbeten med 40 timmars arbetsvecka. Männens andel av detta var cirka 55 procent54. Regeringen har, som ett av sina fyra delmål för jämställdhets- politiken, ett delmål för hem- och omsorgsarbete55: Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. När det gäller vård av barn (som ingår i omsorgsdelmålet) kan vi se vi ett annorlunda mönster för män jämfört med kvinnor (tabell 6.2, se även figur 6.4 som dock avser arbetskraftsdeltagandet). 53SCB och egna beräkningar. 54SCB och egna beräkningar. 2013/14:1 UO 14 s. 48. Mäns betalda och obetalda arbete För männen – och kvinnorna – har barnets ålder eller antalet barn inte stor betydelse för andelen som arbetar deltid, däremot kan den ju göra det i fråga om deltidens omfattning. Andelen män respektive kvinnor som arbetar deltid skiljer sig dock kraftfullt. Intressant att notera är också den höga andel kvinnor som arbetar deltid också när yngsta barnet är eller mer. Man kan anta att dessa kvinnor arbetat deltid . Då har det rimligen också påverkat kvinnans (och mannens) utveckling på arbetsmarknaden och ekonomi , något som det med sannolikhet kommer att göra även framöver. Det är alltså här vi så tydligt ser de skilda mönster i hel- och deltidsarbete som bl.a. så starkt påverkar rollerna i familjen. Vad gäller deltidsarbete är det värt notera det jämförelsevis omfattande deltidsarbetet bland kvinnor utan barn, något som Mäns betalda och obetalda arbete rimligen är kopplat till svårigheten att få heltidsarbete, men kanske också äldre kvinnors sämre hälsa p.g.a. arbete inom vård och omsorg. Det finns många orsaker till att inte ännu fler småbarnspappor arbetar deltid. Forskning visar56 att dessa bl.a. är låga hushållsinkomster; försvårar möjligheterna arbeta föräldra- deltid klass; pappor med högre tjänstemannayrken arbetar mer deltid antal anställningsår; kortare tids anställning kan försvåra ett uttag pappadeltid är ovanligare inom mansdominerade yrken förekomst av eventuell heltidsnorm på arbetsplatsen chefens attityd till pappadeltid prestationsförväntningarna på arbetsplatsen; höga sådana kan försvåra ett uttag. Egen sjukdom/nedsatt arbetsförmåga, Arbetet är fysiskt och/eller psykiskt krävande Dessa båda orsaker kan ha ett samband så till vida om t.ex. det fysiskt eller psykiskt krävande arbetet leder fram till nedsatt arbets- förmåga. Vi ser att för båda grupperna dominerar kvinnorna kraftigt särskilt när det gäller krävande arbetsuppgifter. Vi har inte gått djupare in i orsakerna men det hävdas ibland i debatten att deltidsarbete bland kvinnor är en individuell lösning på ett strukturellt problem där kvinnor för att orka med sitt arbete arbetar deltid. Utefter samma argumentationslinje hävdas att detta är ett betydligt mindre problem för män då arbetsmiljöproblem inom t.ex. industrin tagits på mycket större allvar och lett till anpassningar av arbetsmiljön m.m. Mäns betalda och obetalda arbete Vård av vuxna anhöriga/släktingar Vad gäller vård av anhöriga och släktingar är det, igen, först värt erinra om ett av regeringens fyra delmål för jämställdhetspolitiken57: Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Anhörigomsorg som orsak till deltidsarbete har en jämställdhets- dimension vilken också blir tydlig i skillnaden i omfattning mellan män och kvinnor (figur 6.7). Det är ofta vuxna döttrar som har uppgift att vårda sina vuxna anhöriga, vanligtvis föräldrarna. Om de vårdande är i förvärvsaktiv ålder blir deras förvärvsarbete och försörjning därför påverkad.58 Jämställdhetspolitiska utredningen drogs slutsatsen att äldre- omsorg måste synliggöras som jämställdhetspolitisk framtidsfråga59: I innebär minskningen av offentlig äldreomsorg sedan 1980- talet i kombination med framtidens demografiska utmaningar och välfärdstjänstesektorns organisering och finansiering ett politiskt vägskäl, där frågor om välfärd och jämställdhet är avgörande. Framtidens stora frågor är hur vi ska ha råd att ge den vård och omsorg som krävs för en åldrande befolkning, vilka som ska göra detta arbete och under vilka villkor det ska göras. I dessa frågor finns en tydlig könsdimension. Framförallt är kvinnor överrepresenterade som utförare av vård, både i det offentliga och privat. Både män och kvinnor vårdar äldre anhöriga, men kvinnor gör det mer. är än mer aktuell och debatten handlar i allt större utsträckning om hur omsorgen ska finansieras. Debatten utgår bl.a. från följande genom att det blir fler äldre i befolkningen kommer behovet av vård och omsorg att öka, dvs. det kommer att kosta mer att tillgodose behoven genom att antalet i förvärvsaktiv ålder i befolkningen minskar kommer skatteintäkterna från deras arbete att minska och därmed minskar möjligheterna att finansiera de ökande behoven av offentlig vård och omsorg 2013/14:1 UO 14 s. 48. 58Szebehely, Ulmanen och Sand 2014. 59SOU 2005:66 s. 345. Mäns betalda och obetalda arbete givet dessa två punkter och den utveckling vi sett kommer behovet av anhörigomsorg att fortsätta att öka, en ökning som i sin tur riskerar att minska anhörigas förvärvsarbete och därigenom även minska skatteintäkterna. Detta är då bl.a. kopplat till att offentlig äldreomsorg har minskat.60 Till denna debatt hör också frågan om att män och kvinnor, bl.a. till följd av ökad medellivslängd, kan och bör arbeta längre, något som då påverkar bl.a. skatteintäkterna. I kapitel 4.5.2 kunde vi konstatera att till följd av den påtagliga skillnaden mellan antalet och andelen äldre gifta män och äldre gifta kvinnor är de äldre män som behöver hjälpa sina fruar med olika vårdinsatser i hemmet betydligt färre än de kvinnor som behöver stötta sina män. Därtill påverkar inte bara skillnader i livslängd utan också skillnader mellan könen när det gäller sjukdomsmönster och partnerval utifrån ålder. Äldre män får oftare än äldre kvinnor stöd av sina partners. För en kvinna kan det vara så att när hon behöver hjälp har hon mer sällan sin man kvar i livet eller är han för sjuk för att kunna hjälpa. Äldre kvinnor blir därför mer beroende av hjälp utanför hushållet bl.a. av döttrar. Anhörigomsorgen är alltså en central utmaning på såväl familje- som samhällsnivå och den har i sig jämställdhetsaspekter. Den har också jämlikhetsaspekter med avseende på t.ex. skilda privata finanseringsmöjligheter. 60 Szebehely och Ulmanen 2012. . Mäns betalda och obetalda arbete 6.2.14Män förvärvsarbetar mer faktiskt tid än kvinnor Ovan har vi bl.a. behandlat deltidsarbete. Ett kanske än mer intressant mått är de genomsnittligt faktiskt arbetade timmarna (figur 6.8)61 Observera att värdeaxeln är bruten Källa: SCB . Det finns, som synes i figuren, en svag ökning uppåt totalt sett som beror på att kvinnors arbetstid har ökat stadigt. För män har istället arbetstiden minskat något och då framför allt . till hela perioden arbetar dock män nästan lika mycket 2011 som 1987. Småbarnspappor arbetar i genomsnitt färre timmar än män utan barn (figur 6.9, notera i denna figur att timaxeln är bruten på annat sätt axeln i figur 6.8). 61 Faktiskt arbetade timmar = vanligen arbetade timmar – frånvaro + övertid. Mäns betalda och obetalda arbete Observera att värdeaxeln är bruten Källa: SCB . Vi ser bl.a. att arbetstiden för män med barn minskat över perioden, att arbetstiden för män utan barn ökat något – men ändå notabelt ligger 2–lägre än pappornas. Måhända är den traditionella familjeförsörjarrollen en förklaring, måhända slår det i statistiken igenom att den omfattar män . Största minskningen gäller män med barn , något som ur jämställdhetssynpunkt får beskrivas som positivt. Till skillnad från småbarnspappornas arbetstid ökar den genom- snittliga arbetstiden för småbarnsmammor sedan länge.62 Skillnaden mellan könen i fråga om mäns och kvinnors genom- snittliga arbetstid minskar mest bland småbarnsföräldrar (figur 6.10). för kvinnor utan barn, 27 för kvinnor med barn och 23 för kvinnor med barn . Källa: SCB 2012e s. 14 ff. Mäns betalda och obetalda arbete Under slutet av 1980- och var skillnaden mellan småbarnsföräldrar något , runt . Under framförallt minskar pappornas arbetstid relativt medan mammornas ökar. Skillnaden på har minskat till omkring . Skillnaden är fortfarande stor, men män och kvinnor närmar sig tydligt varandra vad gäller arbetstid.63 6.2.15Män är i lägre grad än kvinnor frånvarande från sina arbeten Män är genomgående mindre frånvarande från sina arbeten. Mäns lägre frånvaro 2012 förklaras till allra största delen av deras, i förhållandena till kvinnors, mindre uttag av föräldrapenning64 (se kapitel 7.1.2) och lägre sjukfrånvaro65 (se kapitel 8.7). 64Män , kvinnor 2012. Källa: SCB AKUb. 65Män 2,5procent, kvinnor 2012. Källa: SCB AKUb. Mäns betalda och obetalda arbete I åldersspannet 25–var männens totala frånvaro betydligt lägre än kvinnors, med en största differens i åldersgruppen 30–34 år.66 Den stora skillnaden ligger i uttaget av föräldraledighet. Exempelvis hade kvinnorna i åldern 30–fyra gånger så hög andel föräldrapenning som männen. Detta förhållande har, som vi påpekar i vårt betänkande, klara positiva konsekvenser för män som grupp och klara negativa för kvinnor som grupp. Det påverkar löne-, inkomst- och karriärutveckling, pensioner och kan därmed ha stor betydelse vid en eventuell separation.67 6.2.16Män arbetar mer övertid än kvinnor Män arbetar fler övertidstimmar (betalda och obetalda) än kvinnor.68 Orsaken till att personer arbetar mer än normal tid har undersökts i Norge.69 Bland de förvalda alternativen i en enkät- undersökning valde de flesta Min arbetsplats erfordrar det70. På andra plats kom Eftersom arbete har en viktig roll i mitt liv71, på tredje Övriga skäl72, på fjärde Jag gör så för att upprätthålla min eller min familjs levnadsstandard73 och på femte Det är nöd- vändigt för min karriär74. Könsskillnaderna i denna undersökning var inte markanta. När man studerar undersökningsresultaten för föräldrar till småbarn (0–) finner vi ett annat mönster. ökar andelen män som svarar med karriäralternativet75 medan det minskar för kvinnor76. När det gäller viktig-roll-alternativet ökar männens siffra marginellt medan kvinnors minskar påtagligt.77 Så, när barnet eller barnen kommer blir arbetet relativt sett viktigare för mannen och relativt sett mindre viktigt för kvinnan. Alternativt uttryckt, när barnet kommer prioriterar mannen arbetet, 66Män , kvinnor . SCB AKUb s. 13. 67Som en indikation: 52 000 män gifte sig och skilde sig 23 000 män. 68Män , kvinnor . SCB AKUb s. 17. 69Holter, Svare och Egeland 2009 s. 30 ff. 70Män , kvinnor . 71Män , kvinnor . 72Män , kvinnor . 73Män , kvinnor . 74Män , kvinnor . Mäns betalda och obetalda arbete det betalda (för familjens räkning?) medan kvinnan prioriterar familjen, det obetalda arbetet. (Se tidigare diskussioner om rollerna i familjen.) 6.2.17Män arbetar i mindre grad än kvinnor obekväm arbetstid Av samtliga sysselsatta var det som arbetade obekväma arbetstider under 2012.78 Den vanligaste formen av obekväm arbetstid var helgarbete, 1/3-del av de sysselsatta arbetade helg . Nästan lika många arbetade kvällar. arbetade skift medan arbetade nätter. Det var färre män än kvinnor som arbetade på obekväma arbetstider.79 Helg-, kvälls- och skiftarbete var vanligare bland kvinnor avhängigt av att de arbetar inom vård och omsorg. Nattarbete var vanligare bland män. 6.3Hemarbete och övrig tidsanvändning I avsnitt 6.2 har vi behandlat förvärvsarbete – det betalda arbetet. Här ska vi, baserat på bl.a. SCB:s tidsanvändningsundersökningar80, förutom förvärvsarbete, även studera hemarbetet – det obetalda arbetet samt övrig tidsanvändning81. Vi kommer att se att det grundmönster vi tidigare sett – män förvärvsarbetar fler timmar än kvinnor – också, och föga förvånande går igen, när tidsstudier görs. I begreppet hemarbete ingår här hushållsarbete, underhålls- arbete (sköta tomt och trädgård, renovera hus, tvätta bil etc.), omsorg om egna barn, omsorg om andra, inköp av varor och tjänster, annat hemarbete och resor i samarbete med hemarbete.82 78SCB arbetad tid 2012 s. 21. 79Män , kvinnor . 80Framställningen bygger till stor del på SCB:s tidsanvändningsundersökningar, TA (bl. a. SCB 2012b). SCB TA 2010/11 bygger på tidsdagsböcker där 3 300 personer i åldern 15–beskrivit sina aktiviteter under vardag och helg) samt data och undersökningar från (), Europeiska kommissionen, (undersökningen 2007 i , som presenteras i , Svare och Egeland 2009 ), redovisar i stora delar samma resultat vad gäller tidsanvändning som SCB TA och . Vårt fokus på SCB TA innebär att klassificeringarna av tid m.m. i dessa undersökningar – som naturligtvis kan diskuteras, påtagligt påverkar presentationen i detta avsnitt. SCBs klassificering framgår av SCB 2012b. Fokus i avsnitt 6.3 ligger på åldersgruppen 20–. 81Detta avsnitt, 6.3, bygger på vår underlagsrapport användning av tiden, bilaga 16 till vårt betänkande. Rapporten innehåller bl.a. mer av fakta, tidsserier, jämförelser inom , EU och , m.m. än de som här presenteras. 82SCB 2012b s. 66. Mäns betalda och obetalda arbete Som vi tidigare sett, avsnitt 6.1, finns det markanta skillnader mellan hur män och kvinnor fördelar sin tillgängliga tid. Vi kan också här se hur tidsanvändningen förändrats under (figur 6.11). Källa: SCB TA i SCB 2012c s. 38. Mäns betalda och obetalda arbete Vi ser här och baserat på andra uppgifter från SCB83 bl.a. följande: Män förvärvsarbetar mer tid än kvinnor. Ett genomsnittligt vardagsdygn är skillnaden mellan män och kvinnor närmare (mannen arbetar och kvinnan 5,5). På veckosluten är situationen annorlunda. Då förvärvsarbetar män mindre än kvinnor.84 Män har minskat sin förvärvsarbetstid per vardagsdygn . Orsaken är att det är en mindre andel av männen som förvärvsarbetar 2010 jämfört med . Dessutom har den genomsnittliga förvärvs- arbetstiden minskat för dem som verkligen förvärvsarbetat.85 har kvinnor ökat förvärvsarbetstiden per vardags- dygn.86 Det sker därmed, som vi sett tidigare (avsnitt 6.2.14), ett närmande mellan könen när det gäller förvärvsarbetstiden. Män hemarbetar mindre tid än kvinnor. I genomsnitt hem- arbetar männen mindre än kvinnor per vecko- dag (på veckans ). Det finns en tendens till ett närmande mellan könen till följd av att män hemarbetar något mer och kvinnor markant mindre, minus . Män lägger mindre tid än kvinnor på sina personliga behov. Män ägnar sig mindre per veckodag än kvinnor åt dessa. Kvinnor ökar sin tid för denna aktivitet. Tiden för personliga behovet sömn är i stort lika mellan könen.87 Män lägger mer på sin fria tid än kvinnor. Män ägnar sig mer per veckodag åt denna aktivitet. Den fria tiden har ökat för både män och kvinnor . 84Att männen förvärvsarbetar mer än kvinnorna på vardagar beror på att dels det är en större andel män som är sysselsatta, dels män arbetar deltid i mindre omfattning än kvinnor. Att kvinnor arbetar mer vid veckosluten har att göra med att de arbetar inom vård och omsorg m.m. Källa: SCB 2012b s. 49. 85SCB 2012b s. 45. 86SCB 2012b s. 52. 87SCB 2012b s. 86. Mäns betalda och obetalda arbete I jämförelse med kvinnor lägger män något mindre tid på utbild- ning. Män ägnar sig per veckodag åt denna aktivitet. Tiden för utbildning har ökat med för både män och kvinnor . Över de 20 åren kan vi alltså se en utveckling där män förvärvs- arbetar mindre och kvinnor förvärvsarbetar mer. Vi kan också se att mäns hemarbete är i stort medan kvinnors har minskat. Detta är alltså bilden i stort – mycket liten skillnad mellan mäns och kvinnors totala arbete men inom ramen för detta ägnar sig männen mer åt betalt arbete och kvinnor mer åt obetalt. 6.3.2Mål för hem- och omsorgsarbetet Regeringen har, vilket vi tidigare berört som ett av sina fyra delmål för jämställdhetspolitiken, ett delmål för hem- och omsorgsarbete88: Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Det är som framgår ovan en bit kvar innan detta mål är uppfyllt. Även inom EU finns liknande mål89: Employment – better participation of men in family life increases womens opportunities for labour market participation. Social inclusion – increasing mens share of care-giving and domestic work mens inclusion in family life as well as womens inclusion in professional life. Omfattningen av det obetalda hemarbetet uppmärksammas alltså även på europeisk nivå.90 I den grupperingen har den mest jämställda fördelningen. Men, kvinnor gör mer obetalt arbete än män i alla länder.91 2013/14:1 UO 14 s. 48. 89European Commission 2010. 90European Commission 2013b. 91OECD 2011 s 15. Mäns betalda och obetalda arbete 6.3.3Bland männen förvärvsarbetar de sammanboende mest Det finns förutom skillnader mellan könen stora skillnader mellan individer och grupper av båda könen. En sådan skillnad mellan könen relateras till familjecykel. Baserat på uppgifter från SCB92 kan vi bl.a. notera följande: De tre grupper som förvärvsarbetar flest timmar per dag är i ordning sammanboende män med barn (minst ), sammanboende män med småbarn (högst ) och sammanboende män 45–som är barnlösa (jämför med avsnitt . Bland männen är det alltså papporna som arbetar flest antal timmar. Mönstret sammanfaller delvis för kvinnor med den markanta skillnaden att tiden för förvärvsarbete för samman- boende kvinnor som är småbarnsföräldrar är betydligt lägre än för männen. De tre grupper bland män som hemarbetar flest timmar är, i ordning, sammanboende män med småbarn, därnäst samman- boende och sammanboende män med barn minst . Kvinnorna i samtliga grupper hemarbetar mer än männen. Det finns ett tydligt mönster; sammanboende småbarnsföräldrar arbetar mest. Minst antal timmar för fritid har sammanboende småbarns- föräldrar och skillnaden mellan könen är liten. Fritiden för åldersgruppen är, föga förvånande, den jämförelse- vis högsta och skillnaden mellan könen i den gruppen är liten. Totalt sett kan vi alltså bl.a. konstatera att de som förvärvsarbetar mest är de sammanboende männen 20–64 år94 och att, bland männen de män som är sammanboende, småbarnsföräldrarna ägnar sig mest åt obetalt arbete. 93Det finns här vissa skillnader i resultaten bl.a. till följd av att åldersgrupperna är olika. 94SCB visar samma resultat. Mäns betalda och obetalda arbete 6.3.4Männen gör det mesta av underhållsarbetet, kvinnor det mesta av hushållsarbetet I hushållsarbete ingår olika aktiviteter. SCB har valt en gruppering i åtta delaktiviteter95. Baserat på uppgifter från SCB96 kan vi bl.a. notera följande: