sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — MSB ska bl.a. se till att berörda myndigheter får tillfälle att samordna sina krishanterings- åtgärder och information till allmänhet och media. Detta sker fram- förallt genom att MSB, vid större händelser, arrangerar samverkans- konferenser inklusive informationssamordningskonferenser. Samverkan sker också inom ramen för den samverkansgrupp som hanterar uppdraget stöd till drabbade och anhöriga vid en större katastrof utomlands. Exempel på deltagande aktörer är , och . Vid en samverkanskonferens efterfrågade stöd i samband med att fartyget gick på grund. till att åstadkomma en nationell expertinventering avseende bedöm- ning av metoder och resurser för vrakdykning. Vid denna händelse prövades både samordningsuppdraget och insatsuppdraget som ytter- ligare ett steg i att integrera den nationella och internationella verk- samheten samt att utveckla myndighetens förmåga att mäkla befint- liga resurser för att förstärka en annan aktörs krishanteringsför- måga. MSB:s lärande verksamhet handlar om att på övergripande sam- hällsnivå följa upp och utvärdera samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser. MSB tillhandahåller tvärsektoriella och samlade bilder och bedömningar som tillgodoser nationella, regionala och lokala behov. Internationella insatser, m.m. MSB som operativ aktör Den röda tråden i MSB:s operativa uppdrag är att möjliggöra och stödja andra aktörers hantering av allvarliga olyckor, kriser och kata- strofer, nationellt såväl som internationellt. Detta görs genom att bistå med stödresurser till svenska kommuner och länsstyrelser, samt till andra länder, FN och EU i samband med större händelser. MSB ska även skapa förutsättningar för andra centrala myndig- heter, länsstyrelser med flera att hantera allvarliga olyckor och kriser effektivt och samordnat. Målet är ett samlat nyttjande av samhällets resurser och samordning av information gentemot allmänheten. MSB ska också skapa förutsättningar för andra aktörer att själva hantera situationen, men tar aldrig över det operativa ansvaret. MSB har uppdrag från regeringen att hålla beredskap för inter- nationella bistånds- och katastrofinsatser. Första uppdraget genom- fördes 1988. har myndigheten rekryterat 2 000 personer till 1000 insatser i runt 100 länder. Uppdragen är mycket varierande. Vanligast är stöd till FN- personal med arbetsplatser, bostäder och specialistkompetens. MSB sänder även olika typer av räddningsstyrkor till drabbade områden och stödjer återuppbyggnaden av förstörd infrastruktur. MSB är också civila aktör inom området minor och oexploderad ammunition. Myndigheten arbetar aktivt för att ut- veckla kapacitet att även utveckla länder och regioners förmåga att hantera katastrofer, stora olyckor och krishantering. I genomförandet av internationella insatser arbetar MSB främst inom ramen för den svenska biståndspolitiken, där MSB har upp- draget att hålla beredskap för räddnings- och katastrofinsatser, stärkande av katastrofberedskap, MSB genomför även stödinsatser till icke biståndsländer vid kata- strofer, främst genom EU:s civilskyddsmekanism samt genom de arrangemang som skapats för att möjliggöra stöd och solidaritet mellan EU-länderna. Enligt regeringens regleringsbrev ska MSB redovisa en samman- fattande analys av omfattning, inriktning och finansiering av genomförda insatser till (Försvarsdeparte- mentet). Redovisningen ska ske i form av en årlig rapport som ska omfatta en sammanfattande analys av insatsernas resultat samt sär- redovisning av kostnader hänförliga till insatserna i biståndsländer. genomförde MSB biståndsinsatser i 48 länder. Insatserna fördelade sig enligt följande : Tabell 8.4 Antal insatser per insatskategori, 2011–2013 Antalet insatser ligger 2013 på en högre nivå än . För- klaringen är framförallt ett stort antal humanitära insatser bland annat med anledning av tyfonen på liksom in- satser med anledning av Syrienkrisen. MSB:s uppdrag att genomföra humanitära insatser består av en kapa- citet att mobilisera akuta räddningsinsatser och stödinsatser till FN, EU och andra internationella organisationer. MSB har beredskap att stödja katastrofdrabbade länder med direkta räddningsinsatser inom ramen för SWIFT (Fast Response Team) och boendestöd vid plötsliga katastrofer. De flesta av MSB:s insatser handlar dock om att ge stöd till andra organisationer, exempelvis FN och EU, och syftar till att öka dessa organisationers möjlighet till fältnärvaro och att effektivt utföra sitt arbete. MSB har beredskap att stödja FN, EU och andra internationella organisationer med basläger för boende och kontor, samband-IT, sjukvård, logistik och transport, vatten, sanitet och hälsa, samt sekon- dering av specialister. Specialister på uppdrag av olika organisationer MSB sänder ofta ut specialister på uppdrag av olika organisationer, som FN och EU. Det kan exempelvis vara: miljöexperter – avfallshantering, farliga ämnen samordningspersonal för FN:s fältkontor och mottagningscenter i katastrofområden specialister på geografisk informationshantering (GIS) En sök- och räddningsinsats innebär att söka efter och rädda män- niskor. Det kan till exempel handla om att hitta människor i kollapsa- de och raserade byggnader, att ta loss dem och ge dem en första snabb medicinsk hjälp. Ett sök- och räddningsteam består av räddningshundar och deras förare personal som arbetar med kameror och lyssnarutrustning Det svenska sök- och räddningsteamet kallas SWIFT USAR – Fast Response Team, Rescue Det finns två olika team: medium team, bestående av 48 personer och sex räddnings- hundar tungt team, bestående av 78 personer och tolv räddningshundar MSB kan sända en sök- och räddningsstyrka efter en begäran om hjälp. dödas 20 000 människor av landminor och oexploderad ammunition. MSB:s minhanteringsinsatser består framför allt av per- sonal och materiel för olika typer av ammunitions- och minröjnings- insatser. MSB:s insatser inom minhantering stöder alltid en annan organi- sation. Uppdragen utförs ofta på begäran från (). Samarbetet med UNMAS innebär bland annat att MSB ingår i UNMAS Rapid Response Plan for (RRP). Resurser ska kunna ställa till förfogande inom 72 tim- mar efter en humanitär katastrof. MSB:s insatser är framför allt inriktade på att minska de negativa effekterna av minor och oexploderad ammunition. Myndigheten kartlägger bland annat minområden och genomför utbildningar. I nästa steg utförs också omfattande insatser med röjning av minor. Förutom rena röjningsinsatser arbetar även myndighetens specia- lister inom områden som informationshantering och kvalitetssäkring av exempelvis minhundar och sjukvård. MSB har också beredskap och erfarenhet av att genomföra i syfte att stödja mindrabbade länder med kunskap om risker förknippade med minor och oexploderad ammunition. Svenska insatser för humanitär minhantering ska bidra till åter- uppbyggnaden av ett samhälle efter krig. Humanitär minhantering i MSB:s regi får inte utgöras av isolerade insatser, utan måste inte- greras i en biståndspolitik som syftar till lokalt ansvar och engage- mang. Första insatsen inom ramen för snabbinsatser beslutades och avsåg . fick då i uppdrag att stödja () med samordning inom minröjningsområdet och undanröjande av oexplo- derad ammunition från kriget i . Huvudsyftet med snabbinsatser är att säkerställa att humanitär hjälp kan nå fram till krisområden. Beredskap för snabbinsatser innebär att materiel och personal för minhanteringsinsatser snabbt kan sändas ut, när behov uppstår. En insats kan initieras med kort varsel efter förfrågan från ett FN-organ. MSB är särskilt väl lämpat för denna typ av insatser tack vare omfattande erfarenhet av snabba humanitära insatser. MSB förfogar redan över förråd med materiella resurser samt kvalificerad per- sonal för att snabbt kunna erbjuda stöd vid minhanteringsinsatser. MSB:s föregångare har deltagit i ledning- en för sex av – i Kosovo, , , , (genom Rapid Response Plan) och . Verket har också medverkat i och Somaliland genom utbildning av experter. Stödet kan vara i form av en eller flera experter som sekonderas till ett MACC efter begäran från FN. Projekten kan finansieras på flera olika sätt, exempelvis genom Sida eller att FN köper tjänsten direkt från MSB MSB:s uppdrag att genomföra insatser inom ramen för katastrof- beredskap genomförs i form av stöd till katastrofutsatta länder att genomföra riskanalyser, att implementera åtgärder för att reducera risker samt att stärka sin egen beredskap för att agera vid katastrofer. MSB har, förutom att delta i räddnings- och katastrofinsatser vid katastrofer i andra länder som fodrar omedelbara åtgärder, också ett ansvar att stödja biståndsinsatser som avser, bland annat, kata- strofberedskap och tidig återuppbyggnad. Insatserna på området syftar bland annat till att stärka katastrofhanteringsförmåga genom tidiga varningssystem utveckling av larmsystem, policy, utbilda i riskkartering, riskanalys och riskreducerande åtgärder, struktur, ut- veckla strategier för katastrofhantering och beredskapsplanering, och att stärka sök- och räddningskapacitet. Stödet till katastrofberedskap sker på flera sätt, dels genom lång- siktiga kapacitetsutvecklingsinsatser som syftar till att stärka natio- nell och lokal förmåga att hantera katastrofer, och dels genom tidig återuppbyggnad där fokus ligger på återuppbyggnad av hållbar infra- struktur och byggnader för att undvika framtida katastrofer. Då pro- jekt som dessa ofta är långvariga, samarbetar MSB nära de nationella myndigheterna och organisationerna i ett partnerskap som syftar till att utveckla hela samhällets förmåga att hantera katastrofer. En raserad infrastruktur begränsar hjälpmöjligheterna och utveck- lingen i ett land. Genom att förbättra en skadad infrastruktur åter- skapas samhälleliga funktioner som är en förutsättning för fortsatt utveckling. Det har bland annat rört sig om att bygga broar, vägar, skolor och sjukhus i nära samarbete med myndigheter, organisa- tioner och människor i konflikthärjade områden. MSB kan bidra till återuppbyggnad av offentliga byggnader som skolor, sjukhus, flygplatser, hamnar, vägar, broar, vatten- och av- loppssystem samt avfallshantering. Denna breda kompetens innebär att MSB kan delta i såväl inledande som mer permanent återupp- byggnadsarbete – i alla faser under och efter en katastrof eller väpnad konflikt. MSB kan stödja civila insatser för konflikthantering med sekonde- ring av personal och med materiellt stöd inom områdena logistik, IT och teknik. Stöd till utlandsmyndigheter och personer med hemvist i MSB:s roll och uppgifter inom ramen för bland annat stödstyrkans verksamhet beskrivs närmare i avsnitt 9.4.2. MSB:s beredskap för internationella insatser Genom förvaltningsanslaget för bistånd har MSB möjlighet att upp- rätthålla en beredskapsorganisation till direkt stöd för den opera- tiva insatsverksamheten. Den internationella beredskapen ger MSB förutsättningar att snabbt, flexibelt och professionellt svara upp på efterfrågande behov med kompetent personal och relevant materiel. Den internationella beredskapen består av materiel, utbildning och övning samt organisatorisk beredskap. MSB har en beredskapsfunktion som tar emot externa larm, samtal och förfrågningar. Beredskapsfunktionen bedriver också löpande omvärldsbevakning och analys i syfte att kontinuerligt ge aktuell lägesbild och stödja insatsverksamheten. MSB har en personalpool på omkring 1 700 specialister, vilket är en nödvändig förutsättning för snabb rekrytering av kompetent per- sonal inom myndighetens breda internationella verksamhetsområde. Verksamheten omfattar planering, upprätthållande, utvärdering och utveckling av personalberedskapen för internationella insatser, samt den operativa och strategiska kompetensförsörjningen av insats- personalen. MSB har även en omfattande utbildnings- och övningsverksam- het, som syftar till att säkerställa kompetent insatspersonal vid det operativa genomförandet av projekt och insatser. En väl anpassad materiell beredskap är en förutsättning för MSB:s förmåga att på ett snabbt och behovsanpassat sätt fullfölja sitt mandat och svara upp till sina åtaganden och det som nationella och inter- nationella partners och uppdragsgivare efterfrågar och förväntar sig inom ramen för myndighetens internationella uppdrag. Det sätt på vilket MSB har byggt upp sin materiella beredskap, i form av anpassningsbara moduler, ger goda möjligheter att stödja uppdrags- givare med helhetslösningar som kan anpassas och utformas till att stödja flera aktörer i samma område. Detta innebär en möjlighet till ett mer kostnadseffektivt utnyttjande av myndighetens resurser. Organisatorisk beredskap – externa relationer och utveckling I den organisatoriska beredskapen ingår samverkan med internatio- nella och nationella organisationer och myndigheter. Denna verk- samhet gör det möjligt att i strategisk dialog med , internationella uppdragsgivare, finansiärer och andra samarbetspart- ners säkerställa att verksamheten utvecklas i linje med efterfrågade behov och att MSB i sitt operativa arbete genomför internationella insatser i enlighet med nationella och internationella policys och riktlinjer. Inom området ingår också utvecklingsverksamhet för att möjliggöra en nödvändig anpassning av insatsverksamheten till den snabba utvecklingen inom området. var MSB:s humanitära insatser fördelade på ett stort antal länder och inriktade på att hantera följderna av naturkatastro- fer, svältkatastrofer och konflikter. Med insatserna har myndig- heten bidragit till att rädda liv och lindra nöd. Det har bland annat skett genom byggande av boende och kontor som förstärkt FN:s förmåga att agera i områden med hårt drabbad befolkning. Ett annat exempel är stöd från MSB inom transport och logistik, vilket bidragit till att förnödenheter nått fram till de behövande. Nedan redogörs översiktligt för några av insatserna. MSB:s humanitära insatser präglades i stor utsträckning av krisen i , det politiskt instabila läget i Sydsudan, samt svält- katastroferna på och i . Med anledning av den humanitära krisen i som bland annat lett till stora flyktingströmmar till framförallt och har MSB gett expertstöd till FN-organen inom transport och logistik, vatten och sanitet, samt telekommunikation. I norra byggde MSB ett fältkontor i samverkan med länder inom International Humanitarian (IHP) till stöd för United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR). Som stöd till UNHCR och Programme (WFP) har fältkontor och boendestöd färdigställts i som tagit emot ett stort antal flyktingar från , och Sydsudan. har FN- organisationerna i dessa områden biståtts med ett flertal experter, bl.a. inom telekommunikation, logistik och transport. Ytterligare exempel på insatser är MSB:s transport- och logistik- stöd till WFP:s distribution av förnödenheter på och i Demo- kratiska Republiken (DRC). Efterfrågan inom området humanitär minhantering var hög och MSB har bedrivit flera stora insatser. Nedan redogörs översiktligt för några av insatserna. Till följd av oroligheterna i norra , efter den arabiska våren, har MSB bistått () med EOD- (Explosive Ordnance Disposal) resurser för humanitär ammunitionsröjning samt sekonderat experter inom EOD, for (IMSMA) och Small Arms Light Weapons (SALW) till UNMAS i . I genomfördes en EOD-insats med syfte att röja och oskadliggöra ammunition efter en stor explosionsolycka i ett am- munitionslager i huvudstaden med betydande förödelse som följd. Till följd av situationen i har en insats påbörjats genom att sekondera experter inom stödfunktioner som logistik, administration och informationshantering till UNMAS. De upp- rätthåller en personell och organisatorisk beredskap i geografisk när- het till landet. MSB avslutade en insats med maskinell minröjning i (DRC). MSB medverkar inom civil konflikthantering genom att sekondera personal till bland annat EU:s missioner inom ramen för den gemen- samma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Detta inkluderar befattningar inom transport och logistik, ekonomi, upphandling, IT, sjukvård och räddningstjänst. Det skapar de tekniska och logi- stiska förutsättningarna för missionerna att genomföra de operativa uppdragen. har tre nya missioner tillkommit. genomfördes insatser inom ramen för GSFP och civil konflikthantering i bland annat , och Sydsudan. Den mest omfattande insatsen inom området var stödet till European Union Rule of in Kosovo (EULEX). MSB har genomfört en rad insatser i syfte att stärka olika länders och regioners kapacitet och beredskap att hantera kriser och katastrofer. har MSB gett expertstöd till katastrof- hanteringsmyndighet i uppbyggnaden av förmågan att förbereda hanteringen av framtida kriser och katastrofer. Vidare har de lokala Röda Kors-föreningarna i och har fått stöd att utveckla kapaciteten att hantera kriser och katastrofer. Under denna rubrik redovisas MSB:s nationella stödinsatser, in- satser med särskilda snabbinsatsförmågor samt andra internationella insatser till icke biståndsländer, så kallade icke DAC-länder. Av- snittet spänner därmed över ett brett spektrum med allt från natio- nellt stöd vid räddningstjänstinsatser till stöd med evakuering av personer med hemvist i vid allvarliga händelser i utlandet. Med snabbinsatsförmågor avses här det svenska nationella ambulans- flyget (SNAM) och SWIFT (Fast Response Team) för sök- och räddningsarbete exempelvis efter en jordbäv- ning, samt den så kallade Stödstyrkan (se avsnitt 9.4.2). Varken SNAM, SWIFT eller Stödstyrkan var aktiva vid insatser . Insatser i icke DAC-länder11 Under dykinsatserna i samband med förlisningen av lyxfärjan utanför , begärde hjälp med att få fram expertis till en rådgivande grupp som skulle bistå räddnings- ledningen. MSB koordinerade denna förfrågan för svensk del och bidrog med att få fram en dykexpert från dykskolan på Räddnings- tjänsten som åkte till och deltog i expertgruppen. Det totala antalet insatser 2012 ligger på motsvarande nivå . har insatserna återgått till att vara kortare och mindre kostsamma. Detta är framförallt märkbart inom huma- nitära insatser. MSB strävar efter att hålla samman dessa mindre insatser till större gemensamma insatser för att förenkla och effektivisera den administrativa hanteringen kring insatsverk- samheten. 11 DAC-land innebär att ett land officiellt är klassat som låginkomstland (). till antalet insatser domineras MSB:s insatsverksamhet allt- jämt av de internationella humanitära insatserna. Detta mönster står sig . Värt att notera är den fortsatt höga efterfrågan på insatser inom området humanitär minhantering som håller i sig . MSB är så kallad standby partner till ett antal FN-organ, för att snabbt kunna förse dem med stöd vid behov. Dessa partners är de vanligaste uppdragsgivarna för MSB. av MSB:s bistånds- insatser kanaliseras således via etablerade standby-avtal med FN- organ. genomförde MSB totalt 122 biståndsinsatser i 39 länder. Insatserna var centrerade kring det politiskt oroliga gränsområdet mellan och Sydsudan samt i grann- länderna till till följd av flyktingströmmarna därifrån. Insatser inom transport och logistik samt vatten och sanitet fort- sätter vara de vanligaste insatstyperna i den internationella bistånds- verksamheten. MSB:s internationella insatser finansieras med externa medel, varav den största finansieringskällan är den humanitära ramöverenskom- melse som myndigheten har med Sida. Överenskommelsen innebar en finansiering om för humanitära insatser. Utöver dessa stöder Sida även vissa insatser utanför den humanitära ramen. MSB har fått ytterligare extern finansiering, främst från ICRC som har finansierat insatser inom humanitär minhantering och FN-organisationerna som på samma sätt som har delat kostnaden för större insatser, främst WFP () och UNHCR (camper). MSB genomför hundratals insatser, vilka genererar stora mängder erfarenheter och lärdomar. I syfte att vara en lärande organisation samlas erfarenheterna systematiskt in för att därefter föras in i verksamheten som kvalitetshöjande åtgärder. I centrum för detta arbete står ett antal verktyg och metoder: digitaliserad enkät till insatspersonal vid projektslut med främsta syfte att utvärdera stödet från MSB före, under och efter insats12 avrapportering under och efter insats mellan insatspersonal och projektledare vid behov anordnas återträff för specifika insatser särskilda seminarietillfällen där insatspersonal och MSB internt, samt vid behov även partnerorganisationer, träffas för att disku- tera framgångsfaktorer och utvecklingsmöjligheter för specifika insatsförmågor genomgång görs av slutrapporterna, som skrivs för varje insats och relevanta uppgifter registreras för senare uppföljning De erfarenheter och lärdomar som framkommer bearbetas och tas om hand framförallt via implementering i verksamhetsplanering, men även i det dagliga insatshanteringsarbetet. Kunskaperna sprids även via interna seminarier och förs in i den projektledarhandbok som utgör stommen för arbetet med insatsverksamheten. 8.6Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) (Sida) är en statlig myndighet som arbetar på uppdrag av riksdag och regering för att minska fattigdomen i världen. Genom arbete och tillsammans med andra bidrar myndigheten till att genomföra politik för global utveckling (PGU). Myndigheten arbetar med att genom- föra en stor del av den svenska utvecklingspolitiken som ska skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvill- kor. I uppdraget ingår också att bedriva reformsamarbete i Öst- , vilka bekostas av ett särskilt anslag. Den tredje delen av uppdraget är att förmedla humanitärt bistånd till människor i nöd. Sida har ansvar för att genomföra över 50 strategier som rege- ringen har beslutat om. Strategierna är landspecifika, regionala eller 12 Fyra kvalitetsindikatorer mäts extra noggrant via frågorna. De är Insatssupport, Hälsa och säkerhet, Genusperspektiv samt Målformulering och resultat. Indikatorerna har valts utifrån externa krav och förväntningar på MSB samt interna målsättningar och prioriteringar inom organisationen. Det landsspecifika biståndet omfattar ett fördjupat utveck- lingssamarbete med cirka 30 länder i , , och . Sidas uppgift är att förmedla bidrag och annan finansiering enligt strategierna. Med sin expertkunskap bistår myndighetens anställda regeringen med de bedömningar och de underlag den behöver för att kunna utforma och genomföra sin biståndspolitik. Sida medverkar i påverkansarbetet för prioriterade frågor inom utvecklingsområdet, och för en dialog med andra länder och internationella organisationer. I uppgifterna ingår också att rapportera statistik och sprida information om verksamheten. Sidas arbete finansieras av skattemedel och myndigheten har över 700 anställda, fördelade mellan tre kontor i och på svenska utlandsmyndigheter i samarbetsländer. Utgångspunkten för svenskt bistånd är att det är de fattiga länder- nas regeringar som har huvudansvaret för att driva utvecklingen i sina länder. För att göra det upprättar de flesta länder egna strate- gier för ekonomisk och social utveckling och fattigdomsbekämp- ning. Dessa strategier blir sedan utgångspunkt när det svenska stödet till landet ska utformas. I arbetet med insatserna ingår att välja rätt biståndsform, till exempel budgetstöd, programstöd eller projekt- stöd, samt val av samarbetspartners. Sidas val av biståndsinsatser utgår från var myndigheten kan göra mest nytta i förhållande till landets egna möjligheter, vad andra givare gör i landet samt den prioriteringar. Sida har framför allt tre olika uppgifter: att på regeringens uppdrag föreslå strategier för svenskt utveck- lingssamarbete att genomföra strategierna och hantera insatser, (inklusive upp- följning och utvärdering av resultat) att delta i påverkansarbete och dialog med andra länder, givare och mottagarländer, samt internationella organisationer och andra aktörer. En stor del av arbetet delegeras till svenska utlandsmyndigheter.