sou · H2B337 · 2014-06-11 00:00:00 — Den fysiska resurs som möjli- ggör detta är det s.k. stamnätet. Eftersom en betydande del av den svenska kraftproduktionen sker i norra medan större delen av konsumtionen sker i mellersta och har trans- missionsnätet en mycket lång utsträckning. Till skillnad från kraftproduktion, som kan drivas av flera fristående företag, anses 23 Fortum och E.ON har betydande produktionsresurser i men har finska respektive tyska ägare. Bilaga 2 till LU15 De svenska energi- och certifikatsmarknaderna transmission vara ett s.k. naturligt monopol.24 I ägs och drivs stamnätet av det statliga affärsverket , som också ansvarar för utlandsförbindelserna. Det tredje ledet i den vertikala strukturen är distribution, dvs. överföring av el från stamnätet via regionala och lokala elnät till de slutliga användarna. Liksom transmission anses eldistribution vara ett (lokalt) naturligt monopol. Man skiljer mellan regionnät, till vilka större industrier och eldistributionsföretag är anslutna, och lokala elnät som transporterar elen till mindre företag och hushåll. De regionala näten ägs i allmänhet av de större kraftföretagen, medan de lokala elnäten ägs av statliga, kommunala eller privata eldistributionsföretag. Många av de sistnämnda ägs emellertid i sin tur av de större kraftföretagen. Eldistributionsföretagen är med vissa smärre undantag skyldiga att ansluta alla företag och hushåll som så önskar. De är också skyldiga att på vissa villkor ansluta vindkraftverk, vilket i ökande utsträckning skett . Att vindkraftverk ansluts direkt till de lokala näten innebär att kraftindustrins vertikala struktur till en del håller på att brytas upp.25 Det fjärde och sista ledet i den vertikala strukturen är elhandel. Beteckningen är något missvisande eftersom det som handlas inte är el utan finansiella kontrakt. Ett typiskt elkontrakt har stora likheter med en option, dvs. kontraktet ger kunden rätt, men inte skyldighet, att köpa el till ett visst pris.26 Den fysiska leveransen av denna el sköts av ett eldistributionsbolag, medan elhandelsföretagets primära roll är att hantera den prisrisk som är förenad med kundens rättighet att köpa el till det förut- bestämda priset.27 Närmare bestämt har elhandelsföretagen rollen att erbjuda olika kontrakt, som skiljer sig med avseende på hur prisrisken fördelas mellan kunden och elhandelsföretaget. 24En verksamhet är ett naturligt monopol om kostnaden för en viss produktion är lägre i en anläggning än i flera anläggningar med lika stor sammanlagd kapacitet. 25Det pågår en debatt om beskattningen av den el som små vindkraftproducenter levererar till elnätet. Eftersom denna mängd el i allmänhet är mindre än respektive vindkraft- producents årliga elanvändning är frågan om dennes hela elförbrukning ska beskattas eller om beskattningen bara ska gälla nettot av uttag från och leverans till elnätet. 26Kontraktsformen brukar också kallas take and pay. 27Frågan om elhandelsföretagens roll på och betydelse för elmarknaden diskuteras i och (2004) och de referenser som anges där. De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Bilaga 2 till LU15 4.1.2Reglering och nordisk integration bestod den svenska elmarknaden av två vertikalt integrerade segment. Det första utgjordes av produktion och transmission. Stamnätet ägdes och drevs av som därmed var det helt dominerande kraftföretaget i landet. Elmarknaden var till en betydande del regionaliserad med de övriga kraftföretagen som dominerande aktörer i olika regioner. Samordning av de olika företagens produktion skedde inom ramen för den s.k. sam- körningen. Där skedde också kortsiktig handel mellan kraft- företagen, men inslagen av konkurrens mellan dessa var obetydlig. Handeln med el mellan de nordiska länderna var begränsad till transaktioner mellan kraftföretagen. Det andra segmentet utgjordes av ett stort antal lokala eldistri- butionsföretag inom vilka fysisk eldistribution och elhandel var integrerade verksamheter. Inom ramen för en övergripande reglering av priserna på nättjänster skilde sig dessa mellan olika kommuner. Detta hängde samman med skillnader i kostnader som berodde på markförhållanden och nätens geografiska utsträckning och elanvändningen per ytenhet. Men prisskillnaderna speglade också skillnader i politiska prioriteringar kommunerna emellan. inleddes en period med omfattande avregleringar28 av s.k. nätverksindustrier, dvs. telekom, flyg, järn- väg, el och gas. Detta skedde först i och senare i . Inom elområdet var det först elmarknaderna i och och kort därefter i som öppnades för konkurrens i produktionsledet. implementerades EU:s första s.k. elmarknadsdirektiv som föreskrev vertikal separation av kraftindustrin och öppning för konkurrens i produktion och handel. Speciellt var direktivet tydligt med att konkurrensutsatta verksamheter inte skulle drivas av företag som drev nätverksamhet i monopolform (dvs. transmission och/eller distribution). Detta för att undvika s.k. korssubventionering mellan den verksamhet som bedrevs i monopolform och den konkurrensutsatta verksamheten. 28 Med avreglering menas i allmänhet att regleringar av priser och investeringar avvecklas. kräver avreglerade marknader ofta ett mer omfattande formellt regelverk än reglerade marknader. Bilaga 2 till LU15 De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Med EU:s elmarknadsdirektiv och utvecklingen i som pådrivande faktorer skapades ett nytt regelverk för kraftindustrin och elmarknaden i . Efter viss fördröjning trädde detta i kraft . Avsikten med det nya regelverket var att främja konkurrens inom produktion och handel, medan transmission och distribution fortsatt skulle drivas i monopolform. Ett viktigt motiv bakom EU:s elmarknadsdirektiv var att få till stånd marknads- bestämda investeringar i kraftindustrin. Med andra ord vill man främja den dynamiska effektiviteten i denna bransch.29 Som en del av elmarknadsreformen överfördes ägande och drift av stamnätet från till och den norska kraftbörsen omvandlades till den norsk-svenska handelsplatsen Spot. Denna har senare vidareutvecklats och har medlemmar även från , och de baltiska länderna. Spot driver både en spotmarknad, Elspot, och en balansmarknad, Elbas. Vid OMX Commodities Europe bedrivs finansiell handel där aktörerna bland annat kan prissäkra framtida leveranser av el. I samband med elmarknadsreformer i och , och att Spot fick finska och danska delägare, öppnades för fri handel på en gemensam nordisk marknad för el. Detta var fysiskt möjligt eftersom det finns en betydande överförings- kapacitet mellan de nordiska länderna. För att skapa förutsätt- ningar för fri handel avvecklades avgifterna vid gränsöverskridande handel och relevanta regelverk anpassades för en långtgående integration av de nordiska ländernas elmarknader. Dock finns det fortfarande en s.k. systemoperatör och ägare av transmissionsnätet i vart och ett av de nordiska länderna. Det finns också kraftledningar som förbinder de nordiska ländernas kraftsystem med kraftsystemen i angränsande länder, dvs. , , , de baltiska länderna och . Via de import- och exportmöjligheter som dessa för- bindelser innebär finns det en koppling mellan priserna på den nordiska elmarknaden och elpriserna i de angränsande länderna. Ytterligare förbindelser, såväl inom som till den europeiska 29 Det var en allmän uppfattning att de centraliserade elsystem som fanns före elmarknads- reformerna fungerade väl när det gällde statisk effektivitet, dvs. effektivitet i utnyttjandet av den befintliga produktionsapparaten. De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Bilaga 2 till LU15 kontinenten, planeras och det finns en vision om en single European market for electricity. Det återstår en hel del arbete innan denna vision kan realiseras, men graden av integration av de nationella elmarknaderna är redan hög och därtill växande. Dock togs ett stort steg i denna process då fyra elbörser och tretton systemoperatörer gemensamt skapade en koppling mellan marknaderna i nordvästra . För att kunna förstå hur elmarknaden fungerar måste man känna till kraftindustrins kostnadsstruktur. En del av kostnadsstrukturen rör de enskilda kraftslagens kostnader och produktionsförut- sättningar. En annan rör kraftindustrins kostnader på systemnivå och hur dessa varierar i olika tidsskalor. När det gäller de enskilda kraftslagen är en viktig dimension fördelningen mellan fasta och rörliga kostnader. Exempelvis har gasturbiner låga fasta kostnader, dvs. låga kostnader för bundet kapital, men höga rörliga kostnader, medan det omvända gäller för kärnkraftverken. Att kraftindustrins produktionsapparat består av flera olika kraftslag, med olika förhållanden mellan fasta och rörliga kostnader, beror på två förhållanden. Det ena är att produktionen av el måste balansera konsumtionen i realtid som producerad el inte kan lagras. Det andra är att efterfrågan varierar, över dygnet, veckan och årstiden. Dessa variationer i efterfrågan på el är delvis förutsägbara, delvis icke förutsägbara. Under dessa omständigheter är det på systemnivå kostnads- effektivt att utnyttja kraftslag med låga rörliga kostnader för att tillgodose efterfrågan med lång varaktighet, medan kraftslag med höga rörliga men låga fasta kostnader utnyttjas för att tillgodose kortvariga efterfrågetoppar. Detta innebär också att elproduktion- ens marginalkostnad varierar mellan dygnets olika timmar och mellan olika veckodagar och säsonger. Dessa variationer reflekteras i de priser som noteras på spotmarknaden, dvs. Kraftindustrins kostnadsstruktur illustreras av Figur 4.1 och Figur 4.2 där de olika kraftslagen rangordnats efter stigande rörlig kostnad. Det betyder att respektive kurva representerar kraft- systemet (kortsiktiga) marginalkostnad, dvs. den kostnad som i Bilaga 2 till LU15 De svenska energi- och certifikatsmarknaderna allmänhet bestämmer spotpriset på el. Figurerna bygger på data för den integrerade nordiska kraftindustrin, men skulle i sina huvud- drag se likadana ut om de byggde på data för den svenska kraft- industrin. I figurerna anges även indikativa konsekvenser för elpriset vid priset /ton CO2 på utsläppsrätter för koldioxid. I Figur 4.1 redovisas sambanden mellan årlig elproduktion (TWh) och kraftsystemets marginalkostnad. I Figur 4.2 uttrycks kvantiteten i stället i installerad effekt (MW), vilket betyder att figuren anger sambandet mellan timvis elproduktion och kraft- systemets marginalkostnad. Figur 4.1 Samband mellan årlig elproduktion (TWh) och rörlig kostnad De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Bilaga 2 till LU15 Samband mellan installerad effekt (MW) och rörlig kostnad Mot bakgrund av Figur 4.1 och Figur 4.2 kan man göra två observationer. Den ena är att det är mycket stor skillnad mellan högsta och lägsta marginalkostnad. Det betyder att variationer i efterfrågan ger upphov till stora variationer i priset på el, dvs. priset på el har en hög volatilitet. Fysiskt är el samma sak, men från elproducenternas och elkonsumenternas synpunkt är el i hög grad olika produkter. I praktiken finns det alltså inte en elmarknad utan 8 760 timvisa elmarknader! Den andra observationen är att kraftsystemet, även när produktionen ligger nära kapacitetsgränsen, har en låg genom- snittskostnad. Detta beror på den höga andelen kraftslag med låga rörliga kostnader. Konsekvensen av detta är att höga elpriser i produktionsledet leder till stora driftsöverskott30 i vatten-, kärnkraft- och vindkraftverken. Huruvida dessa överskott också leder till höga vinster i kraftföretagen beror på företagens kapital- kostnader och övriga driftkostnader. Elprisernas volatilitet beror även på oförutsedda variationer i kraftproduktionen. De kortsiktiga variationerna hänger samman med i vilken utsträckning som produktionen i de enskilda kraft- 30 Det vill säga skillnad mellan intäkter och rörliga kostnader. Bilaga 2 till LU15 De svenska energi- och certifikatsmarknaderna verken kan planeras.31 Konventionella kraftverk, som t.ex. kärn- kraftverk och fossileldade kraftverk, har en hög grad av planer- barhet. Det betyder att man under normala förhållanden kan räkna med att en sådan anläggning med hög sannolikhet ska producera en förutbestämd mängd elenergi. Detsamma gäller i hög grad för vattenkraftverken. Däremot kännetecknas vindkraftverken av en låg grad av planerbarhet. Produktionen i ett vindkraftverk bestäms ju av gällande vindförhållanden som timvisa vindprognoser har en hög grad av osäkerhet. Vindkraft brukar därför betecknas som variabel, eller intermittent, kraft. Allmänt gäller att ju större del av kraftsystemets produktionsresurser som är intermittenta, desto mer kan produktionen av el på systemnivå variera på ett oförut- sägbart sätt. Dessa oförutsedda variationer leder, i enlighet med diskussionen ovan, till oförutsedda variationer i spotpriserna på el. Förutom de mer eller mindre kortsiktiga variationerna i el- priserna kan dessa skilja sig kraftigt mellan olika år. Årsmedel- värden för spotpriserna på har varierat mellan /kWh (2000) och /kWh (2010).32 Dessa variationer hänger samman med förhållandet mellan vattenkraftens produktionsförmåga, dvs. vattenmagasinens fyllnadsgrad, och temperaturen i mellersta och . Motsvarande förhållanden spelar också en viktig roll. De högsta elpriserna noteras med kall vinter och relativt låg produktionsförmåga i vattenkraftverkan. Aktörer på snart sagt alla marknader brukar framhålla att den egna marknaden har fundamentala särdrag som gör att den inte kan betraktas, och utvärderas, som en normal marknad. Det finns dock sällan fog för dessa uppfattningar. Men när det gäller el- 31En annan viktig fråga är i vilken utsträckning som produktionen i en viss typ av kraftverk kan varieras kortsiktigt. I detta avseende är vattenkraften bäst i klassen, medan kärnkraften kännetecknas av en mycket låg kortsiktig styrbarhet. 32Det finns ingen trend i årsmedelvärdena för spotpriserna, även om de fyra högsta värdena inträffat efter 2005. Exempelvis var medelvärde /kWh, medan värdet var /kWh. Medelvärdenas medelvärde för hela perioden –2012 är /kWh. De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Bilaga 2 till LU15 marknaden finns det faktiskt fundamentala faktorer som gör att denna marknad i ett väsentligt avseende skiljer sig från andra. Detta grundas på det ovan nämnda faktum som innebär att el måste produceras som det konsumeras. Detta är förvisso något som gäller även på alla tjänstemarknader. Det speciella med elmarknaden rör konsumenternas möjligheter att delta i marknaden i den tidsskala som från fysisk synpunkt är relevant. Av de skäl som diskuterades ovan varierar elpriserna timme för timme. Med modern teknik är det möjligt att timme för timme kommunicera dessa priser till de slutliga elanvändarna, även om det bara är en mindre andel av elanvändarna som har den utrustning som krävs för att ta emot timvis prisinformation. Men för att elmarknaden ska kunna fungera som en vanlig marknad räcker det inte att användarna kan ta emot prisinformationen. De måste också, timme för timme, kunna bestämma och kommunicera vilken mängd el de avser att köpa till det aktuella priset. Det är möjligt att ny informations- och kommunikationsteknik (ITC-teknik) kommer att kunna sköta denna uppgift . Men måste man räkna med att en betydande del av elkonsumenterna inte kommer att kontinuerligt följa elprisutvecklingen och fatta beslut om sin timvisa elförbrukning. I stället kommer deras konsumtion att till stor del att styras av mera långsiktiga elkonsumtionsbeslut. Dessa baseras bland mycket annat på mer eller mindre långsiktigt fasta elpriser33 som kortsiktigt kan avvika kraftigt från de timvisa spotpriserna. Det betyder att elmarknaden saknar den jämviktsskapande mekanism som finns på andra marknader, dvs. att det i den relevanta tidskalan (i detta fall ) finns ett samband mellan pris och efterfrågad kvantitet. Av detta skäl måste det finnas en institution som kan styra produktion och användning i realtid så att kraftsystemet kontinuerligt är i balans. Denna institution kallas för systemoperatör. I är det som har rollen som system- operatör och ansvarig för den s.k. reglermarknaden. 33 Bland de vanliga elkontrakten finns kontrakt med rörliga priser. Men dessa rörliga priser följer i allmänhet inte de kortsiktiga spotpriserna. I stället reflekterar de ett genom- snitt av spotmarknadspriser under en viss tidperiod. Bilaga 2 till LU15 De svenska energi- och certifikatsmarknaderna handlas med kraft i realtid för att kontinuerligt upprätthålla balansen mellan produktion och användning av el. ansvarar också för den s.k. effektreserven,34 som kommande vinter kommer att uppgå till 1 500 MW och som används för att balansera systemet när belastningen är särskilt stor och alla kommersiella bud till reglermarknaden är utnyttjade. 4.1.5Kommersiella marknadsplatser för handel med el De transaktioner som görs på den öppna, eller kommersiella, el- marknaden (som alltså inte inkluderar reglermarknaden) reflekterar aktörernas planering för sin timvisa produktion och leveranser av el under den näraliggande framtiden. Resultatet av dessa transaktioner är att varje s.k. balansansvarig35 aktör går in i varje enskild timme med balans mellan sina produktions- och leveransåtaganden. Om all planerad produktion och all förväntad förbrukning kommer till stånd för alla balansansvariga, så är elmarknaden i balans. Därmed behöver systemoperatören inte ingripa och inga transaktioner behöver ske på reglermarknaden. Men om det uppstår avvikelser i enskilda balansansvarigas portföljer och dessa avvikelser aggregeras till en balansbrist på systemnivå, så måste systemoperatören gripa in och se till att balansen mellan produktion och användning återställs.36 För att åstadkomma detta utnyttjar denne tidigare lämnade bud på köp eller försäljning av reglerkraft. Därmed etableras balans på el- marknaden och ett pris på reglerkraft. Givet att det finns en systemoperatör som sköter sina åtaganden så finns det inga funda- mentala skillnader mellan elmarknaden och andra marknader. Den kommersiella elmarknaden består av tre marknadsplatser, varav två är organiserade av Spot37 och en av OMX Commodities Europe: 34Dessutom förfogar över den s.k. störningsreserven, som uppgår till 1 200 MW. 35Varje producent och konsument av el måste, direkt eller indirekt, ha ett avtal med en balansansvarig aktör. Denne är ekonomiskt ansvarig för att klienternas samlade timvisa produktion och förbrukning är i balans. 36För en balansansvarig aktör innebär en realiserad balansbrist en kostnad i form av köp eller försäljning av s.k. balanskraft. 37Nord Pool Spot ägs gemensamt av de nordiska och de baltiska ländernas system- operatörer. De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Bilaga 2 till LU15 –Spotmarknaden, där aktörerna lämnar timvisa köp- och säljbud för nästa dygn Spotmarknaden är således en s.k. day-ahead market. –Elbas, där aktörerna lämnar köp- och säljbud avseende leveranser fram till före leveranstimmen. Elbas är således en s.k. intraday market. –Terminsmarknaden, där aktörerna via handel med olika finansiella instrument (futures, forwards och optioner) kan prissäkra sin framtida försäljning eller framtida köp på spotmarknaden. Utöver handeln på de organiserade marknadsplatserna förkommer bilateral handel mellan kraftproducenter och större industriföretag. Det är vanligt att är clearing house och bär mot- partsrisker i dessa avtal. Det innebär att säljaren i ett sådant avtal säljer kraft till , medan köparen köper kraft av . Därmed behöver inte säljare riskera att köparen inte kan betala och köparen behöver inte riskera att säljaren inte kan leverera. Sedan Spots spotmarknad etablerades har handeln vuxit mycket snabbt och säljs av kraftproduktionen i på den marknaden. En del av tillväxten beror på att aktörer från , och de baltiska länderna tillkommit, men i ännu högre grad är spotmarknadens tillväxt ett uttryck för aktörernas förtroende för denna marknadsplats. Den omfattande handeln betyder bland annat att det elpris som etableras på spotmarknaden har en avgörande betydelse för alla priser på respektive lands elmarknad. Spot- marknadspriserna fungerar också som referenspris i de finansiella instrument som handlas på terminsmarknaden. När det gäller spotmarknadspriset måste man emellertid skilja mellan systempris och områdespriser. Systempriset är det pris som bildas när man ställer samman samtliga bud om köp och försäljning under antagandet att det inte finns några begränsningar i trans- missionsnäten. Så snart som det uppstår kapacitetsbrist i näten, s.k. flaskhalsar, delas marknaden in i två eller flera prisområden. Frågan om elmarknadens områdesindelning och förhållandet mellan system- och områdespriser behandlas mer ingående i nästa avsnitt. Bilaga 2 till LU15 De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Den andra marknadsplatsen, Elbas, är ett komplement till spot- marknaden. som förflyter mellan spotmarknadens stängning och leveranstimmen kan ju förhållanden som påverkar produktionsmöjligheter och/eller efterfrågan ändras. De balansans- variga aktörerna kan då, via transaktioner på Elbas, återställa balansen mellan sina klienters produktion och förbrukning. Omsättningen på Elbas är 2–medan motsvarande siffra för spotmarknaden är omkring . Så bör det vara på en väl fungerande elmarknad där aktörerna kan göra goda bedömningar av produktion och förbrukning under det kommande dygnet. Emellertid har omsättningen på Elbas ökat , vilket kan vara ett resultat av den ökade andelen vindkraft i kraftproduktionen. Men den ökade omsättningen på Elbas beror också på andra faktorer, t.ex. att aktörer i och fått tillträde till denna marknadsplats. Omsättningen på terminsmarknaden har också vuxit mycket snabbt och är nu (i TWh) 3-4 gånger större än omsättningen på spotmarknaden. Detta speglar den ökade omsättningen på spot- marknaden och det därmed växande behovet att prissäkra framtida köp och försäljning av el. Men den växande omsättningen på terminsmarknaden är också ett tecken på att prisbildningen på spotmarknaden är effektiv. Om aktörerna skulle anse att spot- marknadspriserna på något sätt är manipulerade så skulle ju risken i de finansiella instrumenten både bli större och svårare att beräkna. Detta skulle hämma omsättningen på den finansiella marknaden och hota dess existens. När elmarknadsreformen genomfördes gjordes hela till ett prisområde (elspotområde), dvs. handel skulle ske till samma pris oberoende av aktörernas lokalisering i landet. Det betydde att marknadens aktörer kunde bortse från det faktum att transmissionsnätet har en begränsad kapacitet och att ytterligare inmatning till ett visst område emellanåt är fysiskt omöjligt. I stället fick , i sin De svenska energi- och certifikatsmarknaderna Bilaga 2 till LU15 roll som systemoperatör, uppgiften att via s.k. mothandel38 se till att de kontrakt som marknadens aktörer ingått kunde realiseras. Motivet för att ha ett enda prisområde var att skapa så goda förutsättningar som möjligt för effektiv konkurrens på el- marknaden. Annars skulle de fysiska nätbegränsningarna skapa lokala marknader med mycket begränsad konkurrens. har emellertid elmarknadens geografiska utsträckning ökat och konkurrensförhållandena därmed ändrats. har det visat sig att negligerandet av de fysiska nät- begränsningarna emellanåt leder till problem. Exempelvis kunde det uppstå en situation då det krävdes motköp för att upprätthålla balansen i sydligaste som ett relativt lågt Sverigepris ledde till export av el från detta område. Mot denna bakgrund och under visst tryck från EU har delats in i fyra s.k. elområden, (SE 1), (SE 2), (SE 3) och (SE 4). Med elprisområde avses ett område inom vilket priset på el är detsamma. Beroende på de aktuella utbuds- och efterfrågeförhållandena kan ett elpris- område sträcka sig över flera elområden. Som framgår av Diagram 4.1 är områdespriset i SE 1 lika med eller lägre än i övriga el- områden. Detta beror på att elproduktionen i övre väsentligt överstiger elkonsumtionen inom detta område.