sou · H2B35 · 2014-02-10 00:00:00 — I tabellen nedan jämförs de nordiska ländernas resultat i TIMSS 2011 i matematik för årskurs 4 med motsvarande resultat i TIMSS 2007.58 Tabell 4.2 Poäng i TIMMS 2007 och 2011 för nordiska länder i matematik, årskurs 4 presterade 2011 bäst av de nordiska länderna vad gäller elevernas kunskaper i matematik, årskurs 4, med ett resultat långt över genomsnittet på 518 poäng. presterade något bättre än , men sämre än . Såväl som resultat har förbättrats markant . I följande tabell jämförs de nordiska ländernas resultat i TIMSS för matematik i årskurs 8. Det genomsnittliga resultatet 2011 är alltså 502 poäng.59 58Skolverket: TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturveten- skap i ett internationellt perspektiv, 2012; : TIMSS 2007. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv, 2008. 59Skolverket: TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturveten- skap i ett internationellt perspektiv, 2012; : TIMSS 2007. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv, 2008. : TIMSS 2003 Svenska elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i skolår 8 i ett nation- ellt och internationellt perspektiv, 2004. SOU 2014:5 Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Poäng i TIMMS 1995–2011 för nordiska länder i matematik, Jämfört med de nordiska länderna presterar eleverna i sig- nifikant bättre än de svenska eleverna i årskurs 8 medan eleverna i presterar signifikant sämre än de svenska eleverna. Även i årskurs 8 är de norska eleverna i TIMSS-undersökningen dock yngre än de svenska. resultat har förbätt- rats . I tabellen nedan framgår de nordiska ländernas resultat i PISA- undersökningarna i matematik.60 Tabell 4.4 Poäng i 2003, 2009 och 2012, matematik för nordiska länder Medelvärdet för är 494 poäng 2012. presterar bäst av de nordiska länderna i 2012 liksom även i undersökningarna 2003 och 2009. Dock har en negativ trend. presterar sämst av de nordiska länderna 2012. TIMSS Advanced undersöker således kunskaper i avancerad matematik och fysik hos elever som går i gymnasieskolan. I TIMMS advanced 2008 deltog och bland de nor- 60 : 2003, 2004; : Northern Lights on 2009 – focus on reading. 2012; : 2012. 15-åringars kunskaper i matema- tik, läsförståelse och naturvetenskap, 2013. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola I utgjorde av samtliga i den aktuella årsklassen målgrupp för undersökningen i matematik, medan motsvarande andel i var . resultat var signifikant högre än Sveriges.61 En jämförelse av nordiska länder i naturvetenskap I TIMSS 2011 är /EU-genomsnittet 520 poäng för årskurs 4 och 516 poäng för årskurs 8 i fråga om naturvetenskap. Tabellen nedan visar de nordiska ländernas resultat i TIMSS för naturvetenskap 2007–2011, årskurs 4.62 Poäng i TIMMS 2007 och 2011 för nordiska länder i naturvetenskap, årskurs 4 medelvärde 2011 jämfört med visar på en signifikant förbättring. De norska och danska eleverna har också förbättrat sina resultat. I TIMMS Advanced 2008 mättes kunskaper i fysik. I utgjordes målgruppen av av årskullen elever. Motsva- rande andel i var . resultat är signifikant bättre än Sveriges.63 Tabellen nedan visar de nordiska ländernas resultat i TIMSS för naturvetenskap 2007–2011, årskurs 8.64 61Skolverket: TIMSS Advanced 2008. Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad mate- matik och fysik i ett internationellt perspektiv, 2009. 62Skolverket: TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturveten- skap i ett internationellt perspektiv, 2012. : TIMSS 2007. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv, 2008. 63Skolverket: TIMSS Advanced 2008. Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad mate- matik och fysik i ett internationellt perspektiv, 2009. 64Skolverket: TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturveten- skap i ett internationellt perspektiv, 2012. : TIMSS 2007. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv, 2008. : TIMSS 2003 Svenska elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap, 2004. SOU 2014:5 Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Poäng i TIMMS 2007 och 2011 för nordiska länder i naturvetenskap, årskurs 8 De svenska eleverna uppnår 509 poäng, vilket är signifikant lägre än EU/OECD-genomsnittet. presterar bäst av de deltagande nordiska länderna. I tabellen nedan jämförs de nordiska ländernas resultat i 2006 med motsvarande resultat i 2009 respektive 2012.65 Tabell 4.7 Poäng i , 2006, 2009 och 2012, i naturvetenskap för nordiska länder Medelresultatet inom är 501 poäng vid den senaste mät- ningen 2012, att jämföra med resultat på 485 poäng. presterar bäst av de nordiska länderna. 65 : 2012. 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola En jämförelse av nordiska länder gällande medborgar- och samhällsfrågor publicerade 2010 en nordisk jämförelse rörande med- borgarkunskaper för elever i årskurs 8.66 Studien behandlar resulta- ten i ICCS ur ett jämförande nordiskt perspektiv. Som nämnts kommer svenska elever väl ut denna studie i en internationell jäm- förelse. rangordnas tillsammans med ytterligare sex länder på en femte plats bland de 38 deltagande länderna. Vid den nor- diska jämförelsen är det övergripande mönstret att eleverna i Dan- mark och presterar bäst. På en lite lägre nivå återfinns de svenska eleverna, som i sin tur presterar något bättre än de norska eleverna. Norska elever är dock yngre än eleverna i övriga nordiska länder. hävdar sig således väl i den internationella jämförelsen, men inte lika väl i jämförelsen med de nordiska länderna. De svenska elevernas kunskaper ligger över både det interna- och europeiska genomsnittet, men inte i topp. – däribland och – får bättre resultat på kun- skapsprovet. når av de svenska eleverna inte upp till miniminivån för vad man behöver kunna som medborgare. Motsvarande siffror för är och för . Men inte bara elevens egen bakgrund har en betydelse för dennas kunskapsresultat, utan också klasskamraternas. Statis- tiskt sett kan en skolnivåeffekt av elevsammansättningen urskiljas. En elev som går i en klass där de flesta andra eleverna har högutbil- dade föräldrar, har större sannolikhet att få ett gott provresultat i ICCS. Risken för en elev att få låga poäng på provet ökar om elev- ens klasskamrater har lågutbildade föräldrar. Den svenska samman- sättningseffekten skiljer sig inte signifikant från det europeiska genomsnittet. I är sammansättningseffekten inte ens är statistiskt signifikant, medan övriga nordiska länder liknar . 66 : Medborgarkunskaper i sikte. Nordisk jämförelse och fördjupad analys av svenska elevers svårigheter i ICCS 2009, 2012. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola 4.2.4Studieresultatens utveckling i samband med elever med utländsk bakgrund Detta avsnitt baseras till stor del på material som överlämnats till denna utredning efter kontakt med . Generellt om elever med utländsk bakgrund Andelen elever med någon form av utländsk bakgrund har ökat men utgör trots allt inte mer än av alla elever. Denna elevgrupp delas normalt upp i två undergrup- per, de som är födda utomlands (utlandsfödda elever) samt de som är födda i med båda föräldrarna födda utomlands (elever födda i med utländsk bakgrund). Eftersom de internation- ella undersökningarna bygger på ett urval av elever blir antalet elever med utländsk bakgrund ganska litet men ändå tillräckligt stort för att kunna analysera skillnader i resultatnivå för dessa två grupper i jämförelse med elever som är födda i med minst en svensk- född förälder (elever med svensk bakgrund/infödda) för ett givet undersökningstillfälle. Däremot blir det betydligt svårare att utifrån de internationella undersökningarna studera trender för dessa två undergrupper då den statistiska felmarginalen (eller standardfelet) då blir lite för stor för att kunna spåra eller medelstora förändringar i dessa gruppers genomsnittliga resultatnivå. Föränd- ringarna måste vara stora för att bli signifikanta. Dessutom går det inte att dela upp gruppen utlandsfödda ytterligare, t.ex. de som anlänt före respektive efter skolstart då detta leder till ännu större standardfel i skattningarna (eftersom grupperna då blir ännu mindre). Dessa typer av analyser görs bättre utifrån betygen som bygger på totaldata. Elever med utländsk bakgrund presterar enligt de internationella studierna signifikant lägre resultat jämfört med elever med svensk bakgrund. När hänsyn tas till den socioekonomiska bakgrunden minskar visserligen skillnaderna i resultat men det finns fortfarande signifikanta skillnader mellan elever med svensk bakgrund och båda undergrupperna av elever med utländsk bakgrund. Detta gäller samtliga internationella studier i läsförståelse, matematik och natur- vetenskap (, PIRLS och TIMSS). Om man i stället använder betygen som resultatmått (meritvär- det) är skillnaderna mellan elever med svensk bakgrund och svensk- Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola födda elever med utländsk bakgrund ganska liten efter att hänsyn tagits till skillnader i socioekonomisk bakgrund, cirka 4 meritvärdes- poäng (2011), en skillnad som har minskat från cirka 8–9 poäng . Motsvarande skillnad i meritvärde mellan elever med svensk bakgrund och utlandsfödda elever är cirka 36 merit- värdespoäng (2011) och har ökat . Hur resultatutvecklingen påverkats av elever med utländsk bakgrund För PISA-undersökningarna gäller att det nationella medelvärdet hade påverkats endast marginellt om inte hade några elever med utländsk bakgrund. I är resultatnedgången i stort sett lika stor för elever med utländsk bakgrund som för hela elevpopulationen. Som exempel kan nämnas att av nedgången i läsförståelse mellan PISA-undersökning- arna 2000 och 2009 kan förklaras med att vi har elever med ut- ländsk bakgrund. Men den övervägande delen av nedgången, 84 pro- cent har andra orsaker. För PIRLS förbättras resultaten med 7–8 PIRLS-poäng om man exkluderar elever med utländsk bakgrund. Men den nedåtgående trenden är -20 poäng för elever med svensk bakgrund jämfört med -19 poäng för hela elevpopulationen. Således kan ingenting av ned- gången i årskurs 4-elevers läsförståelse förklaras med att har elever med utländsk bakgrund, tvärtom hade nedgången varit ännu större om populationen bara bestått av elever med svensk bak- grund. För TIMSS förbättras resultaten i matematik med mellan 3–6 poäng respektive 7–11 poäng i naturvetenskap när elever med ut- ländsk bakgrund exkluderas, beroende på vilken mätning som stude- ras. Nedgången i matematik hade varit 3 TIMSS-matematikpoäng mindre om elever med utländsk bakgrund exkluderats. I natur- vetenskap hade motsvarande nedgång varit 4 TIMSS naturveten- skapspoäng mindre. I jämförelse med den totala nedgången på 56 respektive 44 poäng kan bara en marginell andel av nedgången för- med elever med utländsk bakgrund, i matematik respektive naturvetenskap. hade resultatskillnaden jämfört med i varit 31 poäng i stället för 39 poäng om varken eller Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola hade haft några elever med utländsk bakgrund, vilket motsvarar av resultatskillnaden. Det är vanskligt att försöka skatta hur resultaten för elever med utländsk bakgrund har förändrats utifrån internationella studier då urvalen är för små. Då ger betygen ett bättre underlag då dessa finns för samtliga elever i landet. Betygen visar att gruppen utlandsfödda elever tappat mark jämfört med elever med svensk bakgrund och att en förklaring till det troligtvis är att den genom- snittliga invandringsåldern ökat från cirka 7 till . En annan är att ursprungsländerna inte är desamma som tidigare (vilket kan påverka den genomsnittliga utbildningsnivån hos elevernas föräldrar). Dessutom har andelen utlandsfödda elever ökat . 4.2.5Betydelsen av icke-kognitiva förmågor I lägesbedömning framhåller verket med hän- visning till en av verkets egna rapporter67 att det finns allt mer stöd i internationell forskning för att så kallade icke-kognitiva förmågor såsom självuppfattning, motivation, samarbetsförmåga och själv- disciplin är förmågor som har betydelse för att en individ ska klara sig bra när det gäller framtida studier och i arbetslivet. Inte minst tycks de vara viktiga för individer som har mindre gynnsamma för- utsättningar. Det berör alltså i sina konsekvenser skolans kompen- satoriska uppdrag, framhåller . I rapporten av icke-kognitiva förmågor redovisar Skol- verket en analys där gällande läroplaners mål- eller syftesformule- ringar om icke-kognitiva förmågor sammanställts i kluster enligt följande. Kreativa inslag som idérikedom, nyskapande, nyfikenhet, initia- tivtagande, innovations- och entreprenörsanda. Empatiska inslag som inlevelseförmåga, medkänsla, tolerans, förståelse och respekt för olikheter, solidaritet. Karaktärsegenskaper som ansvarstagande, uthållighet, noggrann- het, omdöme, goda arbetsvanor, effektivitet och organisations- förmåga, framåtanda, självdisciplin, emotionell stabilitet. 67 : Betydelsen av icke-kognitiva förmågor, 2013. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Sociala, och kommunikativa inslag som öppenhet, lättsamhet, social förmåga, samarbetsförmåga och förmåga att arbeta i grupp, flexibilitet och anpassningsförmåga, förmåga att uttrycka sig i olika former, kunna och våga uttrycka sin mening. Inslag som berör självuppfattning: trygg identitet, självtillit och tilltro till egen förmåga, självförtroende, självkännedom, själv- ständighet (autonomi). Inslag som handlar om analys och problemlösning, som kritiskt tänkande, abstrakt och konkret tänkande, problemlösningsför- måga, dynamiskt tänkande, förmåga att sätta mål och planera. Inslag som berör lärande; lära att lära, lust att lära, att reflektera över sitt sätt att lära och att utveckla sitt lärande, livslångt lärande. Det svenska skolväsendet har, enligt skollag och läroplaner, haft uppdraget att utveckla barns och elevers personlighet, egenskaper och förhållningssätt inom en rad av de områden som inom forskningen benämns icke-kognitiva förmågor. Hur den svenska skolan lyckas med detta uppdrag och betydelsen av dessa förmågor är ett område inom vilket mer kunskap behövs, framhåller . 4.2.6Utvecklingen av elevernas attityder, värderingar, hälsa och välbefinnande I lägesbedömning påpekar verket att ett gemen- samt drag i studier om vad som kännetecknar framgångsrik under- visning är att de även lyfter fram betydelsen av förtroende mellan elever och lärare. En positiv skolmiljö med goda relationer och ett tillitsfullt klimat utgör goda förutsättningar för att uppnå bra skol- resultat.68 I lägesbedömningen framhålls vidare att attitydundersökningar sedan den första undersökningen 1993 har visat att nio av tio elever i årskurs 7–9 och i gymnasieskolan trivs med sin skola och med andra elever. Åtta av tio trivs även med sina lärare och bryr sig om och engagerar sig i skolarbetet. Sju av tio elever trivs med själva skolarbetet och tycker att det känns menings- 68 : lägesbedömning 2013, 2013. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola fullt att gå till skolan. Samma mönster återfinns i svaren från de yngre eleverna, i årskurserna 4–6. Nio av tio trivs ganska eller mycket bra med andra elever och med lärarna och lika många bryr sig om skolarbetet. anför i den aktuella lägesbedömningen vidare att uppgifter från både PIRLS 2011 och TIMSS 2011 visar att ligger i toppskiktet av alla EU/vad gäller elevernas upplevda trygghet i skolan i form av att mobbning förekommer i mindre utsträckning än i andra länder. Det finns likväl elever som inte känner sig trygga i skolan, vilket måste tas på största allvar, påpekar , med hänvisning till en kvalitetsgranskning från Skolinspektionen 2010.69 4.2.7En skola i kris? – en sammanfattande kommentar om utvecklingen av studieresultaten Den svenska skolan befinner sig i en legitimitetskris. Att Utbild- ningsradion sände en programserie om den svenska skolan med rubriken skitskola är symtomatiskt för bilden av den svenska skolan. Den intensiva debatt som följt efter den senaste PISA-undersökningen, som presenterades , understryker ytterligare bilden av en skola i kris. Svenska 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap har enligt de internationella kunskapsmätningarna försämrats . Resultaten från 2012 påvisar en ytterligare försämring i samtliga tre kunskapsområden . presterar svenska elever under OECD-genomsnittet i såväl matematik som läsförståelse och natur- vetenskap. I engelska samt i medborgar- och samhällskunskap pre- sterar de svenska eleverna däremot enligt andra internationella mät- ningar på en hög nivå (dessa ämnen omfattas inte av PISA-under- sökningen). En stor andel av de svenska eleverna trivs bra i skolan och ligger i toppskiktet av alla EU/vad gäller elevernas upplevda trygghet i skolan i form av att mobbning förekommer i mindre utsträckning än i andra länder. Vad gäller de viktiga så kallade icke-kognitiva förmågorna såsom självuppfatt- ning, motivation, samarbetsförmåga och självdisciplin, saknar vi systematiska mätningar av hur väl den svenska skolan lyckas, men 69 hänvisar till Skolinspektionens rapport arbete vid trakasserier och kränk- ande behandling, 2010. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola vi vet att det länge varit prioriterade uppgifter i de svenska läro- planerna att stärka elevernas icke-kognitiva förmågor. Det saknas aktuella nationella utvärderingar utifrån den svenska läroplanen, varför det är svårt att dra heltäckande slutsatser om utvecklingen av studieresultaten. En viktig anledning till skolans kris är alltså att resultaten i de internationella kunskapsmätningarna med något undantag konti- nuerligt försämrats och framåt. Vi har gått från att ha varit en toppnation till att bli en genomsnittlig nation eller till och med sämre än genomsnittet vad gäller elevernas kunskaper och vi vet inte om vi sett slutet på resultatförsämringarna . har historiskt sett hävdat sig väl i de internationella kunskaps- mätningarna i läsning och naturvetenskap. var även resultaten i matematik goda. Därefter har det skett en trendmässig försvagning i alla dessa ämnen. Ett annat allvarligt problem är att inte längre intar en topposition när det gäller likvärdighet i skolsystemet, utan är ett genomsnittland. Denna relativa nedgång beror inte så mycket på att övriga länder kommit ikapp utan den främsta orsaken är att likvärdigheten i har försämrats. Dels har skillnaderna mellan hög- och låg- presterande elever ökat, dels har skillnaderna mellan hög- och låg- presterande skolor ökat och dessutom har betydelsen av en elevs socioekonomiska bakgrund förstärkts. är ett av få länder där både de genomsnittliga resultaten och likvärdigheten försäm- rats . Att rapporterna om försämrade resultat göder diskussionen om skolans kris beror på att försämringarna registrerats just i ämnet matematik samt i läsförmåga i svenska språket. Jämte engelskan anses nämligen ämnena matematik respektive svenska vara särskilt viktiga ämnen. Dessa båda ämnen anses dessutom, förutom att vara viktiga i sig, även vara av vikt för skolframgång i andra ämnen. Vi kan se i kursplanerna i matematik för såväl obligatoriska som frivilliga skolformer att studierna inte bara syftar till att kunna lösa matematikuppgifter, utan ämnet syftar också till att utveckla abstrak- tionsförmåga och logiskt tänkande. Matematiken leder alltså till kunskapsöverspridning till andra ämnen och prestationer Ämnet har en stark symbolisk ställning som mått på studiebegåvning. hade de klassiska språken ställning som gymnasiernas tyngsta ämnen. Ett skäl för studiet av klassiska språk var att den systematiska och logiska uppbyggnaden av latinet skulle lära eleven att se sådana mönster och därigenom påverka tänkandet i en systematisk och Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola är matematiken vår tids latin, det vill säga en symbol för begåvning och ett medel för kunskapsöverspridning.70 Forskningen visar att det finns ett samband mellan betygen i mate- matik och betygen i andra ämnen i , men det går för den skull inte att bevisa att det finns ett orsakssamband mellan goda kunskaper i matematik och studieframgång generellt. Naturligt nog förutsätts god läsutveckling vara viktig för skol- framgång i flera ämnen. Forskningen visar att tidiga misslyckanden i läsning leder till senare misslyckanden. Det bristande flytet i läs- ningen förtar viljan att läsa och leder därmed till begränsad läsning. Denna begränsade läsning leder i sin tur till minskad exponering för att utvidga ordförrådet och till minskad kontakt med idéer och därmed till mindre goda skolresultat över lag. Få torde bestrida att läsförmåga är grundläggande för skolframgång. Att svenska elever presterar på en god internationell nivå i eng- elska och medborgarkunskap, och att inga försämringar noterats i prestationerna i dessa ämnen tycks inte förta bilden av en skola i kris. hävdas att det inte beror på skolan att vi är bra på eng- elska, utan på att många ungdomar spelar spel eller ser på engelska filmer. Det är inte lika ofta man hör att de försämrade resultaten i läsförmåga förklaras av att ungdomar läser mindre böcker på friti- den , något som framgår av PISA-undersökningarna, och som även litteraturutredningen påpekat.71 Vi har alltså en ten- dens att säga att det är skolans fel och inte föräldrarnas eller det omgivande samhällets när det går dåligt i vissa ämnen, men att det är samhällets förtjänst och inte skolans när det går bra i andra ämnen. Det är ett allvarligt problem att av eleverna inte får godkända betyg i alla ämnen och att av eleverna inte uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella program. Vid värderingen av skolresultaten är det dock viktigt att komma ihåg att vi hade ett relativt betygssystem där en viss andel av eleverna i praktiken förväntades inte godkännas oavsett kunskapsnivå. Betygssystemet var konstruerat så att 24 pro- cent av eleverna fick betyget 2, medan fick betyget 1. En viktig skillnad är att icke-godkänt inte existerade som begrepp då. är innebörden av de nationella målen, att alla elever ska uppnå kraven för minst godkända betyg i alla ämnen, vilket av de 70SOU 2010:97 Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. I det första bidraget, av , förs en diskussion om läro- planskoder. 71SOU 2012:65 Läsandets kultur – slutbetänkande av . Betänkandet har utgjort underlag till proposition 2013/14:3 Läsa för livet. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola flesta uppfattades motsvara en nivå mellan 2 och 3 i det tidigare systemet.72 Skolans ambitionsnivå har således höjts efter det att skolan kommunaliserades. Denna ambitionshöjning är i sig en posi- tiv sak, men begreppet icke-godkänt leder också till att skolans misslyckanden att få elever att klara målen tydliggörs. Försämringarna i studieresultat och likvärdighet måste tas på stort allvar. ska sägas att det finns många svenska skolor som fungerar bra. Det pågår en nedsvärtning av den svenska skolan som sannolikt bidrar till att göra läraryrket mindre attraktivt och till att många elever får en negativ bild av skolan och sina lärare. I värsta fall riskerar eleverna även att få en negativ bild av sin egen förmåga och av möjligheterna till utveckling i övrigt i skolan. Det saknas för övrigt aktuella nationella utvärderingar utifrån den svenska läroplanen, varför det är svårt att dra heltäckande slutsatser om utvecklingen av studieresultaten. Från universiteten kommer larmrapporter om att nya studenter inte kan läsa och därför inte kan tillgodogöra sig undervisningen.