sou · H2B384d3 · 2014-12-09 00:00:00 — 81 I enlighet med den nya bestämmelsen 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857) har Energimarknads- inspektionen inför kommande reglerperiod (2016–2019) utvecklat intäktsregleringen med incitament som ska stimulera elnätsföretagen till ett effektivt kapacitetsutnyttjande (minska belastningen i gränspunkterna) och en begränsning av elnätsförlusterna genom att tillämpa metoder som begränsar dessa kostnader. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Elhandelsföretaget för över elmarknadspriset till elanvändaren i paketerad form. I paketet finns bl.a. kostnader för det rena elpriset, balansansvar, prissäkringar och skatter. Elhandelsföretaget kan erbjuda elanvändarna ett rörligt elprisavtal som, trots paketering, avspeglar spotprisets variation på elmarknaden. Om prisvariationen mellan timmarna är tillräckligt stor får elanvändaren incitament att variera sin elanvändning för att minimera elkostnaden. En övervägande del av elhandelsföretagets ekonomiska risk handlar om avvikelse mellan köpt antal kWh för kommande dygn ner på timnivå och vad elhandelsföretagens kunder i verkligheten använder. Avvikelse i inköpt volym mot verkligt använd volym under drifttimmen kostar pengar i form av balanskraftkostnader, vilka kan adderas till stora belopp. Därtill kommer risker för genomsnittligt högre inköpskostnader förknippade med försäljning av fastprisprodukter med profil- och volymrisker relaterade till den finansiella handeln. Genom ökad kunskap om elanvändarnas flexibilitet och genom samverkan finns möjligheter för elhandelsföretagen att minska dessa risker. En positiv skillnad mellan elhandelsföretagets beräk- nade riskkostnad och verkligt utfall kan eventuellt utgöra ett under- lag för att dela med kund. För att detta ska ske krävs full informa- tion om obalanser i elhandelsföretagets portfölj och att den finns så att elhandelsföretaget kan agera på kunskapen i sam- verkan med sina elanvändare. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Effektivare prisbildning på spotmarknaden Den stora nyttan för elanvändarna skulle emellertid uppkomma om deras möjliga flexibilitet regelmässigt blev inbjuden till spotmark- naden. Då skulle denna resurs nyttiggöras fullt ut vid prisbild- ningen och bidra till att sänka medelpriset på den volym som elanvändarna, via elhandelsföretagen eller direkt, handlar på spot- marknaden. En rapport24282F inom forskningsprogrammet , Elforsk, har visat att efterfrågeflexibilitet utifrån spotprisets variation och utan koppling till prisbildningen på elbörsen bara kan fungera upp till en viss gräns. Över denna gräns ökar kostnaderna i systemet och resultaten blir de motsatta på grund av att det uppstår nya efterfrågetoppar och prisspikar . Enligt ovan kan tilläggas att elanvändare som styr sin elanvändning efter spotpriset i efterhand också skapar risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen. Efterfrågeflexibiliteten bör alltså komma in redan vid budgivningen till spotmarknaden. Det finns incitament hos elhandelsföretagen att utveckla flexibilitetsprodukter och driv- kraften för detta är elhandelsföretagens behov av att minska sina ekonomiska risker. Denna utveckling kommer att ske utifrån marknadsbehovet och konkurrenssituationen. För att utnyttja potentialen med elanvändarnas flexibilitet fullt ut vid prisbild- ningen behövs medverkan och utvecklade produkter även från andra aktörer som t.ex. Spot24383F och systemansvarig. Det kan därför finnas anledning att se över mekanismerna för hur efter- frågeflexibilitet bjuds in till marknaden så att rätt incitament kan skapas för elanvändarna och elhandelsföretagen på en framtida elmarknad. Om efterfrågeflexibiliteten sänker elpriset generellt tjänar alla elanvändare på det och då uppstår frågan hur den eko- nomiska nyttan ska fördelas mellan aktiva och passiva elanvändare. 82Elforsk, 2013, 13:95 Efterfrågeflexibilitet på en energy only marknad. 83Rådet erfar att Spot arbetar med utveckling av produkter som verkar i denna riktning. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Elanvändarnas incitament för att tillämpa flexibel elanvändning Den centrala frågan för detta användningsfall är slutligen om den totala nyttan d.v.s. kostnadsreduktionen som uppnås i elsystemet med en tidsflexibel elanvändning räcker för att bära de investerings- och driftkostnader som uppstår hos elanvändaren och övriga aktörer som gör flexibiliteten möjlig. Kundnyttan vid flexibel elanvändning kan beskrivas med den ekonomiska kalkyl som gäller för en elanvändare: För att löna sig måste flexibel användning för effektstyrning ge användaren lägre totalkostnad över tiden dvs. kostnaden för inköpt el och kostnaden för nätanslutning och nätöverföring måste redu- ceras tillräckligt för att kompensera kostnaderna för tekniska anpassningar (exempelvis ellager), egen ansträngning och energi- tjänster som möjliggör flexibiliteten. Slutsatsen i ett incitamentsperspektiv är att elanvändaren kan dra fördelar av sin flexibilitet genom att bli belönad för den skapade nyttan för elnätsföretaget, elhandelsföretaget och genom att påverka prisbildningen på spotmarknaden. Det förutsätter att elmarknaden anpassas i viss mån och att intäktsregleringen skapar de rätta incitamenten så att elhandelsföretagen och elnätsföretagen anpassar sin affärsmodell till elanvändaren. Detta användningsfall – intro- duktion av flexibel användning för effektstyrning inom fastigheter, Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter bostäder och industri – kan också kopplas till egenproduktion av el. Med hjälp av lagring och ökad flexibilitet kan elanvändaren använda en större del av sin egenproducerade el inom den egna anlägg- ningen och därigenom reducera sitt försörjningsbehov. Då kan ytterligare kostnader sparas inom elnäten och i produktions- systemet. Dessutom är det fördelaktigt för elanvändaren ur skatte- synpunkt. Det är också viktigt att beakta att en dynamisk pris- sättning för el och elnät på marknadsmässiga grunder som gynnar aktiva flexibla elanvändare också kan medföra att elanvändare som inte anpassar sig till de nya förutsättningarna missgynnas eko- nomiskt. Energieffektivisering inom fastigheter, bostäder och industri samt introduktion av smarta elmätare och återkoppling av mätvärden – elanvändaren har initiativet Det här användningsfallet är mycket likt fallet med effektreduktion genom flexibel användning eftersom det är samma typ av utrust- ning och parter inblandade i incitamentskedjan. Denna händelsekedja bygger upp användningsfallet. Elanvändare investerar i en teknik och engagerar sig för att på olika sätt kunna minska eller effektivisera sin energi- och elanvändning. En förutsättning för detta är att elanvändaren kan kartlägga sitt energiläckage genom att ha tillgång till detaljerad mätinformation om sin el- och energianvändning och utifrån det bestämma vilken åtgärd som ska vidtas. Här kommer betydelsen av smarta elmätare och återkoppling av mätinformation in i bilden. Liksom i fallet med flexibel användning förutsätts elanvändarens kostnader för inköpt el och elöverföring minska i tillräcklig omfatt- ning för att kompensera elanvändarens egna insats för att uppnå detta. Om energieffektiviseringen blir omfattande inom stora användargrupper kommer kundincitamentets storlek att bestämmas av två huvudsakliga kostnadsslag. Förutom lägre rörliga kostnader för inköpt energi kan energieffektiviseringen leda till minskade kapitalkostnader. Detta genom att eventuella investeringar som görs för att uppnå effektiviseringen kan leda till att avsevärt större kapitalkostnader sparas i andra delar av elsystemet inom pro- ducentledet och elnäten. Därför är energieffektivisering nära kopplad till resonemanget som förts ovan om flexibel användning. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Ett effektuttag som är lägre (energieffektivisering) och jämnare (flexibel användning) har potential att spara fasta kapitalkostnader i både elproduktionen och elnäten. På lång sikt ger därför kund- incitamenten för energieffektivisering och flexibel användning samma typer av kostnadsbesparingar hos elnätsföretagen och i produktionssystemet och bör ses i ett sammanhang. En annan fördel med att titta på flexibel elanvändning och energieffektivisering gemensamt är att kunden använder samma typ av verktyg i form av mätning och styrutrustning för att åstad- komma båda nyttorna. De båda användningsfallens ekonomiska incitament förstärker därför varandra. Användningsfall inom elnäten för en effektivare nätverksamhet och säkrare elöverföring – elnätsföretaget har initiativet Elnätsföretagen kan använda teknik för en effektivare och säkrare nätöverföring. Exempelvis verktyg och tekniska lösningar som ger förbättrad nätövervakning och styrning, ökad automation eller för- bättrad överföringskapacitet. Incitamenten för elnätsföretagen att systematiskt tillämpa en mer sofistikerad teknik med smarta elnätsfunktioner måste finnas i elnätsföretagens intäktsreglering. Huvudfrågan för elnätsföretaget är hur stor del av kostnadsbesparingen de får behålla vid en effekti- visering av verksamheten. Elnätsföretagets ekonomiska kalkyl har redovisats tidigare i detta kapitel och där framgår att företagen har incita- ment för en effektivisering inom den delen av kostnadsmassan som klassas som löpande och påverkbar. Det är kostnader för drift och beredskap, förebyggande underhåll, mätning och rapportering, administration och kundservice samt avbrottsersättningar. Elnäts- företagen får behålla värdet av den effektivisering de kan åstad- komma utöver den som intäktsregleringen föreskriver, åtminstone fram till nästa reglerperiod (fyraårsintervaller). ger inte intäktsregleringen elnätsföretagen några incitament att påverka kostnader för anslutning till överliggande, angränsande nät och nätförluster. Dessa behandlas som opå- verkbara och tillåts föras vidare till nätkunden inom intäkts- Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter I enlighet med den nya bestämmelsen i ellagen244F84 har inför kommande regler- period (2016–2019) utvecklat intäktsregleringen med incitament som ska stimulera elnätsföretagen till ett effektivt kapacitetsut- nyttjande (minska belastningen i gränspunkterna) och en begräns- ning av elnätsförlusterna. Ett annat problem med elnätsföretagens incitament är de fall då ny smart teknik kan användas som har potential att på ett kost- nadseffektivt sätt begränsa investeringsbehovet och effektivisera kapitalbindningen i nätet. Dessa effektiviseringsåtgärder ger en lägre kapitalbas och därigenom en lägre kapitalkostnadskomponent som grund för elnätsföretagets intäktsram. Detta kan belysas med exempel som E.ON redovisat till rådets arbete. Till följd av att en stor mängd vindkraft anslutits till bolagets elnät på , utnyttjas nätet nära den gräns det är dimensionerat för. Då , 48 MW, skulle anslutas medgav befintligt elnät egentligen maximalt 20 MW. En uppdimensionering av överföringsledningarna på skulle kosta cirka 60–i investering (exklusive ny kabel till fast- landet). Som alternativ till nätförstärkningen användes istället en ny smart elnätslösning, dynamic line rating (DLR), och en investering på endast fem miljoner. Utan denna lösning hade vindkraftparken inte etablerats på grund av för höga nätkostnader. Med DLR mäts temperaturen på ledningen och överförd effekt, och utifrån detta beräknas kontinuerligt den tillgängliga överföringsförmågan i led- ningarna. Är ledningarna nära överbelastning får vindkraftparken signal att styra ner produktionen. Detta visade sig bli en bra lösning för kunden, och en viktig förutsättning för att förverkliga vind- kraftparken. Men incitamenten för elnätsföretaget att genomföra denna typ av investering är svaga. Skälet är att vid tillämpning av DLR blir kapitalbasen betydligt lägre än vid mer traditionella nät- förstärkningar som elnätsförlusterna ökar när nätet ut- nyttjas närmare sin fysiska begränsning. 84 5 kap. 7 a§ ellagen (1997:857). Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Elhandelsföretagets roll i olika användningsfall för smarta elnät Elhandelsföretaget förväntas bli elanvändarens huvudsakliga kon- takt i elmarknaden enligt de förändringar som är på gång i riktning mot en elhandlarcentrisk modell. Det är därför intressant att se om elhandelsföretaget har ekonomiska incitament att erbjuda avtals- former och tjänster som stimulerar elanvändarna till efterfråge- flexibilitet, egenproduktion och energieffektivisering. är en mellanhand som köper el, hanterar balansansvaret och förpackar elavtalet i en lämplig form och risknivå för elanvänd- arnas behov. Exemplen om incitament för efterfrågeflexibilitet och energi- effektivisering har visat att elhandelsföretaget själv inte har eko- nomiska incitament att driva fram en utveckling som går i denna riktning såvida inte konkurrenssituationen eller lönsamhets- aspekter driver fram detta. Det är först när elanvändarna efterfrågar detta som elhandelsföretaget får anledning att utveckla och sälja tjänster som stödjer detta för att stärka sin affär. Energieffektivisering kan också leda till minskad elförsäljning som elhandelsföretaget behöver kompensera med intäkter från tjänsteförsäljning. För efterfrågeflexibilitet är dagens belöningsmekanismer svaga ur ett elhandelsperspektiv. Elanvändare som styr sin elanvändning på spotpriset i efterhand skapar risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen. Med en framtida utvecklad marknadsmodell som tar in efterfrågeflexibiliteten i spotmarknaden vid budgiv- ningen kan elhandelsföretaget (balansansvarig) bli en länk mellan elanvändaren och grossistmarknaden. Men det är i första hand elanvändarna (kollektivt) som kommer att få den ekonomiska nyttan av flexibiliteten genom ett lägre el- pris. Värdet av det lägre elpriset som blir resultatet av elanvänd- arnas flexibilitet måste bli tydligt för att elhandelsföretaget ska kunna prissätta och erhålla intäkter för att förmedla tjänsten. För detta behövs en markandsdesign med utvecklade affärsmodeller. Det är därför sannolikt inte elhandelsföretagen ensamma som initialt driver på denna utveckling utan snarare tjänsteleverantörer i bred bemärkelse, den systemansvarige, elnätsföretagen och el- användarna som kan härleda en direkt nytta. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter För elproducenterna är förhållandet ett annat. Producenten måste tjäna på det som säljs av produktionen och har därmed inte samma nytta av mindre elanvändning och lägre priser. 5.4.2Affärsmodeller och användarvänliga tjänster Enligt direktivet ska samordningsrådet analysera vilka nya affärs- modeller och typer av användarvänliga tjänster, produkter och elavtal som behöver utvecklas. Rådet har tolkat uppgiften på så sätt att uppdraget i första hand handlar om förutsättningarna för före- tagen, dvs. marknadsdesign och regelverk. Förändringar innebär också nya affärsmodeller för de aktörer som berörs av en utvecklad elmarknad. Men utvecklingen av tjänster och produkter drivs främst av kommersiella aktörer för att möta kundernas efterfrågan på lösningar för nya behov. Även dessa frågor behandlas bl.a. i rapporten struktur och kundinflytande på elmarknaden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen med smarta elnät245F85. Slut- satserna som kan dras av detta arbete sammanfattas i korthet nedan. En utvecklad affärsmodell innebär att en aktör ändrar sitt erbjudande i marknaden för att möta nya kundbehov eller utvecklar sin sitt sätt att möta kunden eller prissätta sin tjänst. Även för- ändringar i en aktörs leveranssystem eller leveransprocess innebär en utvecklad affärsmodell. I denna bemärkelse gör introduktionen av smarta elnät att de flesta aktörer på elmarknaden kan beröras av omfattande affärsmodellutveckling. En mer intermittent elproduktion kan behöva en tillämpning av efterfrågeflexibilitet i elmarknaden för att effektivisera elpris- bildningen och för att balansera elsystemet. Detta kommer att kräva en utvecklad markandsdesign med utvecklade affärsmodeller för de inblandade aktörerna. Elhandlarna, elbörsen, systemansvarig och teknik- och tjänsteleverantörer kommer alla att behöva utveckla en kedja av erbjudanden, prismodeller och processer som tillsammans tar fram den 85 Rapport från samordningsrådet, 2014, Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmark- naden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen av smarta elnät? Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter önskade nyttan och som fördelar densamma ekonomiskt mellan aktörerna. Även elnätsföretagen som kommer att hantera fler mätvärden och en mer komplex avräkning kommer att påverkas av de nya affärsmodellerna för efterfrågeflexibilitet. En strävan från elnätsföretagen att med hjälp av nätkunderna utjämna kapacitetsanvändningen och reducera nätförlusterna kommer också att innebära att elnätsföretagen måste utveckla sin prissättning, sitt erbjudande och sin affärsmodell. Med tids- dynamiska nättariffer, effekttariffer och andra affärsmodeller kan elnätsföretagen belöna kunder som bidrar till att målen uppfylls. Om intäktsregleringen innehåller tydliga incitament för elnätsföretagen att skapa dessa nyttor kommer företagen att fokusera på utvecklingen av sin affärsmodell gentemot nätkunden. Även teknik- och tjänsteleverantörer och leverantörer av finansiering som riktar sig till elanvändarna måste utveckla affärsmodeller som bidrar till att kunden kan tjäna på nya erbjudanden från elmarknaden. Vi har berört hur tekniska plattformar för mätning och styrning kan användas för flera nyttor om de bygger på standardiserad teknik och öppna gränssnitt. Detta är något som de nya leverantörerna i elmarknaden måste ta hänsyn till då de utvecklar sina erbjudanden. Slutsatsen som kan dras är att tillämpningen av smarta elnät är direkt kopplad till marknadsaktörernas förmåga att kunna utveckla sina affärsmodeller i elmarknaden. Intäktsregleringens incitament och den fundamentala elmarknadsdesignen utgör endast det nöd- vändiga och viktiga ramverket som ska möjliggöra för marknadens aktörer att på kommersiell väg utveckla nya erbjudanden inklusive prissättning och leveransprocesser som attraherar kunderna att tillämpa de olika användningsfallen för smarta elnät. Detta gör att utvecklingen av smarta elnät i stor utsträckning är en fråga för marknaden själv att utveckla och att takten bestäms av hur fort nya behov uppkommer och lösningar faller på plats som kunderna upp- skattar och köper. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Enligt direktivet ska samordningsrådet analysera förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbruk- ningsmönster och minska sin elförbrukning och . Rådet anser att efterfrågeflexibilitet kommer att vara en viktig resurs i det framtida elsystemet både för balansering av elsystemet och för elnätet lokalt. Rådet har behandlat frågan om efterfråge- flexibilitet i handlingsplanen. Mest centralt är avsnitt 4.2.1 Spel- regler på elmarknaden – marknadsdesign. I denna rekommendation förordar rådet en utveckling av den nuvarande övergripande mark- nadslösningen och regelverket för elmarknaden i syfte att under- lätta systembalansering och lösa nätkapacitetsproblem med stöd av elanvändarnas och elproducenternas bidrag till ökad flexibilitet i elsystemet. Men även förutsättningarna för elanvändarna att kunna bli mer flexibla i sin elanvändning genom tillgång till adekvat information som mätdata med hög upplösning avsnitt 4.3.4 samt pris och kostnadsrelaterad information avsnitt 4.3.5 knyter an till detta. En bedömning av efterfrågeflexibiliteten, möjligheter och modeller för den har analyserats i två rapporter på uppdrag av sam- ordningsrådet.246F86 247F87 I litteraturstudien i det smarta elnätet genomförd av Swedish ICT 2014, på uppdrag av samord- ningsrådet, behandlas erfarenheter och kunskap med inriktning på beteendefrågor bl.a. kopplat till efterfrågeflexibilitet. Vi redogör här kortfattat för resultatet från dessa arbeten. Det finns också flera andra studier på området som har varit underlag för rådets bedömningar och rekommendationer på detta område. 86Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förburkningsmönster och minska sin elförbrukning och . 87Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekterna av förändringar i regel- verk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Möjligheter ur ett kundperspektiv Ur ett kundperspektiv handlar nytta och möjligheter relaterade till smarta elnät i första hand om att kunden kan få ett ökat inflytande över den egna elanvändningen genom bl.a. lättillgänglig informa- tion och kunskap och fler valmöjligheter utifrån sina egna behov. Detta kan ske genom att: förutsättningar skapas för fler valmöjligheter och konkreta kunderbjudanden på marknaden förutsättningar skapas för mer flexibla nättariffer248F88 energieffektivisering och minskad energianvändning underlättas effektivare användning av egenproducerad el underlättas. Med smarta elnät och smarta mätfunktioner kan kundernas val i större utsträckning styras av de faktiska kostnaderna för elpro- duktion och distribution. De varierar över tiden men de flesta kunder har inte påverkats av det och inte behövt ta ställning till vad elen är värd i olika situationer. Kunden skulle kunna välja att både konsumera och producera el eller utnyttja lagring när det passar bäst. Genom att det kan vara intressant för vissa kunder att minska sin elanvändning under topplast blir prisspikar mindre branta vilket gynnar hela kundkollektivet. En reduktion på 3–i efterfrågan under en timmes pristopp kan reducera energikostnaderna för den timmen med 20–. En mer priskänslig efterfrågesida bidrar också till att minska möjligheterna att utöva marknadsmakt särskilt vid topplastsituationer. Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elförbrukning I NEPP:s rapport och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elför- brukning och analyseras bl.a. dessa frågor: 88 I rapporten till samordningsrådet, Swedish ICT, Katzeff, C. och , E., 2014, Människan i det smarta elnät framgår att det än så länge har gjorts få analyser av konsumenters preferenser beträffande dynamiska tariffer. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Hur stor är den tekniska och ekonomiska potentialen för efter- frågeflexibilitet? Vilka förutsättningar finns för att potentialen ska kunna utnyttjas (drivkrafter, hinder och lösningar)? Vilken roll kan efterfrågeflexibilitet spela på den framtida elmarknaden i konkurrens med andra resurser? Både hushållskunder och industrikunder har sett positivt på en framtida möjlighet att styra effekten under någon eller några tim- mar vid tillfälligt höga spotpriser.249F89 Drivkrafter för hushållskunder och industrikunder skiljer sig åt, liksom hinder och möjliga lös- ningar. Kostnaderna förknippade med efterfrågeflexibilitet är rela- tivt låga för hushållskunder. För industrikunder är den alternativa kostnaden en central del i resonemanget och den kan skilja sig mycket mellan industrier, konjunkturer och produktionslägen. Av det arbete som rådet genomfört25090F framgår att kategorin privatpersoner har mycket snarlika behov för sin elanvändning, det är elkonsumenter i lägenheter, i flerbostadshus samt villor med och utan elvärme. Den väsentliga skillnaden i användningen är upp- värmningsformen. I övrigt har de likartade behov för att bo och leva, sköta driften i sina fastigheter och att transportera sig. Vi antar också att alla konsumenter oavsett boende- och uppvärm- ningsform kan vilja investera i och tillgodoräkna sig egenpro- ducerad el . Även inom kategorin kommersiella elkunder finns likartade behov mellan segmenten. I denna kategori finns segmenten fastig- heter och lokaler med och utan elvärme, serviceverksamheter, lätt och tung industri.