sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — Bara inom gruppen personer med intellektuella funktionsnedsättningar finns allt från personer som överhuvudtaget inte kan fatta självständiga beslut till dem som med lite hjälp kan ta ansvar för sitt eget liv. Att beteckningen rymmer så skiftande grupper och behov är en svårighet både när det gäller insatser, diskussion och offentlig statistik. Kvinnor med funktionsnedsättning kan vara utsatta både som kvinnor och som personer med funktionsnedsättning, men ibland också på grund av andra faktorer som etnisk bakgrund eller sexualitet. De kan också vara särskilt sårbara för hedersrelaterat förtryck.127 Det finns stora brister när det gäller kunskap om våld mot personer med funktionsnedsättningar. Flera instanser framhåller att det behövs kunskap och relevant forskning om våldets uttryck, omfattning och konsekvenser.128 Det finns emellertid flera svårigheter när det gäller att samla in statistik om exempelvis omfattningen av våldsutsatthet bland funktionsnedsatta: Det är svårt att ställa frågorna på rätt sätt. Funktionsnedsättningen hindrar personerna från att delta. Den som ska bistå den våldsutsatta att svara kan vara förövaren. Det finns förutfattade meningar om personer med funktions- nedsättning. Gruppen är heterogen, vilket gör det svårt att få ett säkert underlag.129 127Tris (2012), Trippelt utsatt. Hedersrelaterat förtryck och våld bland ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning. 128Nationellt centrum för kvinnofrid (2013), , K. (2011), Hur våldsutsatta är unga kvinnor med funktionsnedsättning?, (2011), sedda. Utbildningsmaterial om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning, samt Brå (2007), Våld mot personer med funktionshinder. 129Torgny, K. (2011), Hur våldsutsatta är unga kvinnor med funktionsnedsättning?. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Bristande kunskaper om funktionsnedsättningen kan göra att de hjälpsökande får information, krav eller frågor som de inte förstår.130 Den som inte kommunicerar med tal eller skrift måste kunna nås på ett annat sätt, exempelvis genom att använda piktogrambilder.131 Ett annat problem är att vissa är beroende av hjälp av närstående eller assistent, och om den personen är förövaren påverkar det givetvis möjligheten att svara. Förutfattade meningar kan göra att myndighetspersoner eller liknande inte tror att en person med funktionsnedsättning utsätts för våld eller sexuella övergrepp. Det kan finnas föreställningar om att sårbara personer inte skulle utsättas för våld, eller att personer med funktionsned- sättning skulle vara asexuella och därför inte hamnar i situationer som är sexuellt utsatta. Detta har setts som en förklaring till varför våld mot kvinnor med funktionsnedsättning inte har uppmärk- sammats mer.132 Det finns en tendens att osynliggöra och förminska betydelsen av brott och övergrepp som riktas mot personer med funktions- nedsättning. Brottssituationer benämns inte alltid som brott utan som till exempel missförhållanden eller utsatthet. Detta leder bland annat till att färre brott anmäls.133 När brott anmäls kan det också vara så att polisen av integritets- skäl inte anger i anmälan att personen har en funktionsnedsättning. Myndighetsåldern orsakar problem för personer med intellektuell funktionsnedsättning Det sätts stort fokus på myndighetsåldern inom . Det kan ställa till problem för personer med intellektuell funktionsned- sättning, som biologiskt sett kan vara vuxna men mentalt vara barn. Personal inom gymnasiesärskolan vittnar om att personer som har fyllt har mycket svårare att få hjälp från , och 130Tris (2012), Trippelt utsatt. Hedersrelaterat förtryck och våld bland ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning, s. 20. 131Ett sådant material har tagits fram av diakoni. (2014), Reda ut-häftet om våld. Dubbelt Utsatt har utvecklat och förmedlat kunskap om mäns våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. 132Nationellt centrum för kvinnofrid (2013), Våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. Risken för sexuellt utnyttjande av intellektuellt funktionsnedsatta kvinnor och flickor har emellertid synliggjorts mer efter några uppmärksammade fall av koppleri. 133Malmberg, D., Färm, K. (2008), Dolda brottsoffer. och hantering av brott och övergrepp mot personer med funktionshinder. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. att de kan ha svårt att förstå att de dessutom måste söka hjälp själva.134 Nationella samordnaren föreslår att ska utarbeta förslag på hur de problem kan lösas som skapas av strikta fokusering på myndighetsåldern för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Vissa kognitiva funktionsnedsättningar ställer anhöriga som vårdar inför stora påfrestningar. Det är välkänt att trötthet, frustration och vanmakt kan öka risken för våld. I en studie om våld mot barn med funktionsnedsättning identifierades tre övergripande katego- rier riskfaktorer: 1) förälderns känslomässiga påfrestningar i särskilt utsatta situationer med barnet, 2) successiv ansvars- förskjutning av omsorgen från det professionella till föräldrar, samt 3) tabu att prata om våld. Det ökade ansvar som lades på föräldrarna förstärkte deras känslomässiga stress, och kunde dessutom göra det svårare att prata om våld genom att distansen mellan föräldrar och professionella blev större.135 Den press som föräldrar till barn med funktionsnedsättningar kan uppleva är alltså ibland mycket svår att bära och kan leda till våld mot barnet. kan det vara svårare att som förälder till barn med kognitiv funktionsnedsättning få avlastning än som förälder till barn med fysiska svårigheter. Föräldrarna kan också själva få skulden för problem kring barnets beteende. Sammantaget innebär detta en mycket pressande situation, och frustrationen riskerar att leda till våld mot barnet. Behov av avlastning för föräldrar till barn med kognitiva funktionsnedsättningar ska därför inte underskattas ur ett våldsförebyggande perspektiv. är det viktigt att föräldrarna erbjuds rådgivning och handledning om hur man kan hantera de speciella situationer som kan uppstå utifrån funktions- nedsättningen.136 134Tris (2012), Trippelt utsatt. Hedersrelaterat förtryck och våld bland ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning, s. 20. 135Svensson, B. (2013), Barn som riskerar att fara illa i sin hemmiljö. Utmaningar i ett förebyggande perspektiv. 136Broberg, M., , , , H., Starke, M (2014), Riktat föräldrastöd . En aktionsforskningsansats för att kartlägga behov och förbättra stödet till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. : FoU i Väst. Mer om föräldrastöd till vårdnadshavare till barn med funktionsnedsättning finns i kapitel fyra. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Bedömning: Vid behandling av missbruk bör strategier för att motverka våld i nära relationer inkluderas. Våldsutsatta med missbruk kan komma från olika sociala och kulturella bakgrunder och samhällsklasser. De kan missbruka såväl alkohol som narkotika eller läkemedel. De kan leva under ordnade förhållanden eller vara marginaliserade.137 Däremot har de ofta erfarenhet av att bli utsatta för våld av flera olika förövare: nuvarande eller tidigare partner, personer de träffar i missbruksvärlden, väktare, poliser, behandlingspersonal och andra. I en stor studie framkom att tre fjärdedelar av de missbrukande kvinnor som ingick i undersökningen uppgav att de hade utsatts för fysisk, psykisk eller sexuell misshandel. Ungefär en fjärdedel av dessa hade utsatts för alla tre typerna av misshandel. Problem i uppväxtfamiljen, svårigheter i relationer med föräldrarna, låg utbildning, problem med eget våldsamt beteende, psykiska problem samt att vara utlandsfödd ökade riskerna för att utsättas för våld. En slutsats som dras i studien är att man i behandling av missbruk hos kvinnor som också misshandlas också behöver inkludera kvinnornas strategier för att hantera våld i nära relationer. Detta för att undvika upprepning av våldsamma relationer. Det omgivande samhället tycks oftast bemöta missbrukande brottsoffer som enbart missbrukare och inte som offer för våld. Insatser mot våldet kan bli villkorat med missbruksbehandling hos . En person som missbrukar och blir utsatt för våld av sin partner har också svårt att göra en polisanmälan, då det finns stor risk att det egna missbruket och eventuella illegala verksam- heter då kommer i rättsväsendets fokus. På så vis riskerar våldet att komma i skymundan. En annan vanlig anledning att inte anmäla kan vara att personen har barn som hon eller han är rädd ska bli omhändertagna.139 137Socialstyrelsen (2012), Öppna jämförelser av stöd till brottsoffer – våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. 138Armelius, K., Armelius, B-Å. (2010),Våldsutsatthet och misshandel hos missbrukande kvinnor – resultat från ASI-intervjuer med 4290 kvinnor. 139Socialstyrelsen (2011), Skylla sig själv, utbildningsmaterial om våld mot kvinnor med missbruks- eller beroendeproblem. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Bedömning: Det behövs vetenskapliga utvärderingar av inter- ventioner inom området våld mot äldre. Våldet upphör inte . Föreställningar om äldre för- svårar däremot möjligheten att upptäcka det. Äldre kvinnor som utsätts för våld har ofta utsatts och våldet har blivit en del av vardagen. omfångs- undersökning visar att andelen övergrepp mot äldre ökar med stigande ålder, liksom vid funktionsnedsättning och sjukdom.140 En kartläggning av 3 400 gotlänningars erfarenheter av våld visar att har varit utsatta efter att de fyllt . Nästan var sjätte person har alltså upplevt våld i någon form: genom för- summelse eller genom fysiskt, ekonomiskt, sexuellt eller psykiskt våld. Kartläggningen visar att det är skillnad på mäns och kvinnors erfarenheter av våld, både vad gäller typen av våld och hur ofta det förekommer. Skillnaderna är inte alltid så stora men det är tydligt att kvinnor har större erfarenheter av våld än män. Detta inom alla våldsområden, utom när det gäller ekonomiskt våld. Kvinnor har också nästan fyra gånger större erfarenhet av sexuellt våld jämfört med män.141 Trots detta är våld mot äldre fortfarande ett relativt outforskat område och forskning som berör våld i nära relationer utesluter ofta personer . Våld mot äldre kvinnor är ett dolt problem, då det ofta är belagt med mycket skuld och skam. Ofta döljer kvinnor att de är utsatta för våld. Det finns många anledningar till det. De kan vara i en stark beroendesituation i förhållande till våldsutövaren. De kan ha svårt att beskriva vad de har varit utsatta för, för att demens- sjukdom och andra funktionsnedsättningar så som exempelvis afasi kan försvåra för den äldre att berätta. När det gäller vuxna miss- brukare som misshandlar äldre föräldrar kan lojalitet mot sonen eller dottern i kombination med kraftiga skamkänslor hindra den gamla från att berätta. Omgivningen är heller inte alltid upp- märksam på att det kan förekomma våld. Det kan också vara värt 140Eriksson, H. (2001), Ofrid? Våld mot äldre kvinnor och män. En omfångsundersökning i kommun. 141Lindell, L. (2013), Ofredad: om våld och övergrepp mot äldre personer. Rapporten bygger på resultatet från en enkät som skickades ut till 6 500 slumpmässigt utvalda personer , bosatta på . Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. att påminna om att våld och våldtäkt inom äktenskapet inte har setts som brottsligt eller som samhällets angelägenhet under en stor del av dessa äldre kvinnors liv. Det kan bidra till att många håller det för sig själva.142 Våld mot äldre har många beröringspunkter med annat våld i nära relationer, men uppvisar även viktiga skillnader då äldre personer i många avseenden är en mer sårbar grupp. Ofta befinner sig personen i en beroendeställning, vilket minskar möjligheten att söka hjälp. gör äldre kvinnor extra sårbara och skador så som ben- och armbrott och blåmärken kan lätt tolkas som åldersrelaterade. Våldet kan ta sig många olika uttryck såsom fysiskt, psykiskt, sexuellt eller ekonomiskt våld, men även i form av försummelse. Försummelse kan innebära att den äldres hygien medvetet inte sköts eller att han eller hon inte får tillräckligt med mat eller rätt mediciner. Eftersom en åldrad kropp är fysiskt bräckligare än en yngre människas, riskerar även mildare former av fysiskt våld att medföra allvarliga skador. Faktorer som ökar risken för att äldre ska utsättas för våld är exempelvis stort omvårdnadsbehov, kognitiv funktionsnedsättning och demenssjukdom. Äldre personer med demenssjukdom löper dubbelt så stor risk som andra äldre att utsättas för vanvård och övergrepp. Då äldre har anhöriga med alkoholproblem eller psykisk ohälsa ökar risken ytterligare. Även anhörigvårdare kan reagera med våld som tecken på utmattning och stress då vårdsituationen upplevs som allt för krävande och svår. Svagt socialt nätverk och social isolering är andra riskfaktorer. I en kartläggning uttrycker att det finns ett stort behov av vetenskapliga utvärderingar av interventioner inom området våld mot äldre. Kartläggningen omfattade tjugotvå utvärderade interventioner som enligt genomgående var av bristande vetenskaplig kvalitet när gällde effektutvärdering.143 142Socialstyrelsen (2014), Blånader och silverhår. Utbildningsmaterial om våld mot äldre kvinnor. 143Socialstyrelsen (2014), Kartläggning av interventioner som rör äldre personer som utsatts för våld i en nära relation. På grund av bristerna i utvärderingarna menar att kartläggningen får ses som en beskrivning av forskningsläget. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. 3.9.5Hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer Homosexuella, bisexuella, queer- och transpersoner som utsätts för hot och våld måste få stöd från samhället utan att riskera att bli ifrågasatta för sin sexuella läggning eller könsuttryck. Kunskap om deras livsvillkor måste finnas hos berörda myndigheter. Det finns fortfarande begränsad forskning kring hbtq-personers våldsutsatthet.144 Den enda svenska studie som gjorts om våld i samkönade parrelationer visar att av de tillfrågade varit utsatta för våld.145 har emellertid fått i uppdrag att 2015 redovisa hbtq-personers hälsa och levnadsvillkor. Våldsutsatthet ingår i uppdraget. Det våld som förekommer i samkönade parrelationer är ofta osynligt och uppmärksammas inte i samma grad som annat våld. Dessa grupper söker heller inte hjälp i samma utsträckning och har oftare svaga sociala nätverk.146 Unga vuxna som inte identifierar sig som heterosexuella utsätts oftare för våld i familjen eller av andra närstående vuxna. Att inte få acceptans och emotionellt stöd i nära relationer leder till otrygghet och rädsla i vardagen och är en av anledningarna till att unga homosexuella, bisexuella och trans- personer mår mycket sämre än den övriga befolkningen.147 Regeringen presenterade en översiktlig strategi med långsiktiga insatser för att främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter.148 Strategin har sex fokusområden och våld i nära relationer ingår i två. Med tanke på strategins breda förankring och pågående arbete överlämnar nationella samordnaren åt de myndig- heter som enligt strategin är ansvariga för de berörda fokus- områdena att identifiera de ytterligare åtgärder som behövs för att förbättra situationen för hbtq-personer som utsätts för våld i nära relationer. 144Nationellt centrum för kvinnofrid (2009), Våld i samkönade relationer – en kunskaps- och forskningsöversikt. 145Holmberg, C., Stjernqvist, U. (2005), Våldsamt lika och olika: om våld i samkönade parrelationer. 146Nationellt centrum för kvinnofrid (2009), Våld i samkönade relationer – en kunskaps- och forskningsöversikt. 147Ungdomsstyrelsen (2010), Hon hen han. En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner. 148Regeringskansliet (2014), En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. 3.9.6Utländska kvinnor som kommit till för ett förhållande med svensk man Bedömning: Nationella samordnaren ansluter sig till förslaget att ska göra en riskbedömning och seriositets- prövning vid snabba anknytningar.149 Vid den prövningen ska som huvudregel kunna inhämta utdrag ur belastningsregistret och folkbokföringen. Våldsutsatta kvinnor med utländsk bakgrund kan vara särskilt utsatta för våld på grund av faktorer som diskriminering, språk- svårigheter, segregation och brist på sociala nätverk. Dessa faktorer innebär även svårigheter att söka hjälp och stöd, vilket den vålds- utövande partnern kan utnyttja för att ytterligare isolera kvinnan och hindra henne från att ta sig ur relationen. Hundratals kvinnor som kommit till på grund av ett förhållande med en svensk man söker hjälp hos kvinnojourerna.150 En uppskattning som gjordes utifrån en enkät till socialtjänst, polismyndigheter, akutmottagningar samt kvinno- och brottsofferjourer i fem län indikerar att tusentals kvinnor som kommit till för ett förhållande med en svensk man utsätts för våld.151 En statlig utredning kom 2012 med förslag för att minska utsattheten hos denna grupp. Utredningen föreslog att tvåårsregeln vid tillfälligt uppehållstillstånd måste utredas vidare och att det ska göras en riskbedömning samt seriositetsprövning även av gifta personer. Vidare föreslogs att de som söker uppehållstillstånd på grund av ett förhållande redan i ursprungslandet får information om den uppskjutna invandringsprövningens innebörd, samt att det våld som en person utsatts för inte ska ha behövt vara grovt eller lett till separation för att uppehållstillstånd ska beviljas den vålds- utsatta, även om tvåårsregeln inte uppfylls.152 Till följd av det har 149Det kallas snabb anknytning om paret inte tidigare stadigvarande bott tillsammans utomlands. 150Enligt Roks statistik sökte mer än trehundra kvinnor hjälp hos jourer som är knutna till dem. Se även Wilén, E. (2010), Fruimporten fortsätter. 152I dagsläget ges vid ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning först ett tillfälligt uppehållstillstånd. Om parterna lever tillsammans kan man ansöka om permanent uppehållstillstånd. Om den invandrade parten har utsatts för våld i förhållandet kan emellertid uppehållstillstånd ges ändå (den s.k. skyddsregeln), men bara under vissa förutsättningar som t.ex. att våldet ska ha haft viss omfattning och att kvinnan ska ha lämnat Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. fått i uppdrag att genom de svenska utlandsmyndig- heterna ge sökande av uppehållstillstånd på grund av anknytning tydlig information om reglerna med uppskjuten invandringsprövning och dess konsekvenser.153 presenteras en kartläggning som ska visa hur skyddsbestämmelsen i tvåårsregeln har fungerat.154 Eventuella ändringar bör rimligen avvakta den kartläggningen. Kartläggningen får också visa om betänkandets förslag om att tillsätta offentligt biträde för våldsutsatta personer i den här kategorin fortfarande kan anses nödvändigt.155 Kvinnojourerna vittnar om att det finns män som sätter i system att gifta sig och sedan föra dessa kvinnor till . Väl i blir kvinnorna utsatta för våld men vågar inte lämna mannen innan tvåårsperioden är slut, eftersom de då riskerar att utvisas. Natio- nella samordnaren ansluter sig till åsikten att det är viktigt att försöka identifiera oseriösa anknytningspersoner och förhindra att de ges möjlighet att föra kvinnor till . En viktig del i detta är att göra en riskbedömning och seriositetsprövning även vid ansökan från gifta personer. Sedan EU införde det s.k. familjeåterförenings- direktivet156 har uppfattningen blivit att det inte är möjligt att göra en sådan prövning. Delbetänkandet kring direktivet ansåg emeller- tid tvärtom att det var möjligt att avslå en ansökan om uppehålls- tillstånd på grund av anknytning om det fanns risk för våld eller allvarlig kränkning, utan att detta var i strid med familjeåterförenings- direktivet.157 Betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland föreslår därför att riskbedömningen om våld eller kränkning även ska omfatta gifta utlänningar. Nationella samordnaren ansluter sig till detta förslag.158 Reglerna är dock svårtolkade och har kritiserats mycket av bl.a kvinno- organisationer. En riskbedömning görs inte av personer som är gifta. 154Ju 2014:B, Kartläggning av hur bestämmelsen om fortsatt uppehållstillstånd när förhållandet upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid (5 kap. 16 § tredje stycket 2 utlänningslagen) har tillämpats. 155I betänkandet framhölls att regelverket var så otydligt att ett offentligt biträde var nödvändigt. 1562003/86/EG om rätt till familjeåterförening. Syftet med direktivet var att möjliggöra förening för tredjelandsmedborgare inom EU. En utgångspunkt i direktivet är att även nyetablerade äktenskap omfattas. Det betyder att i de fall makarna är gifta när uppehållstillstånd söks för utlänningen finns en rätt till återförening oavsett om de inte tidigare bott tillsammans utomlands. Med anledning av direktivet lämnades delbetänkandet SOU 2005:15. 158Detta kräver en författningsändring, som finns beskriven i SOU 2012:45. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. 3.10Kunskap om våldsutsattas behov ger ökad kvalitet Bedömning: Kvaliteten i offentliga tjänster för våldsutsatta och barn som lever med våld kan avsevärt förbättras. Kvalitetsarbetet i socialtjänst, rättsväsendet och hälso- och sjukvården bör i högre grad ta sin utgångspunkt i kunskap om vilka behov människor har. Arbetssättet tjänstedesign, som involverar brukarna i utformningen av tjänsterna, bör prövas i större utsträckning. Kvalitet är ett omstritt begrepp och det finns många olika defini- tioner. Gemensamt för flera är att en viktig utgångspunkt är behoven hos dem verksamheten är till för.159 Rätt kvalitet kan anses uppstå när förväntningar infrias, behov tillgodoses och krav från brukare, personal och huvudmän uppfylls.160 Lagstiftarens krav på, och definition av, kvalitet ser olika ut för de lagar inom vilka samhällets arbete mot våld i nära relationer huvudsakligen utförs.161 I socialtjänstlagen regleras kort och gott att insatser inom ska vara av god kvalitet, och inne- börden av detta är oklar, inom hälso- och sjukvården ligger fokus främst på personalens kompetens och hantering av vårdprocesser och i polislagen förekommer inte begreppet kvalitet.162 Det finns gott om regler och handledning för att uppnå hög kvalitet i arbetet mot våld i nära relationer.163 har regeringen satsat på att kommunerna ska utveckla 159Lindström, J. (2009), Kvalitet och föredömen – vad står kvalitet för ? 160Edvardsson, B. & , B. (1992), Kvalitetsutveckling. 161SOU 2013:40, s. 88. 162Riksdagsförvaltningen (2009), Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk, s. 8. 163Utöver socialtjänstlagen behandlas detta i (2009),arbete med våldsutsatta kvinnor samt barn som bevittnat våld (SOSFS 2009:22); Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (SOSFS 2011:9); (2011), Våld – En handbok om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. kvaliteten på arbetet mot våld i nära relationer. Merparten av pengarna fördelas till kommunerna för s.k. prestationsbaserade insatser och runt en femtedel är tänkt att fördelas till ideella organisationer.164 I regeringsuppdraget betonas insatser som är anpassade till behoven hos våldsutsatta kvinnor i särskilda grupper, till exempel kvinnor som har drabbats av hedersrelaterat våld, kvinnor med funktionsnedsättning och kvinnor med missbruks- problem. Av uppföljning av medel framgår inte vad som avses med kvalitetsutveckling men viktiga kriterier tycks vara grundläggande kunskaper om våldets omfattning, samverkan och behovet av handlingsplaner i arbete.