sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Skillnader i hälsa kan visa sig i att priviligierade män kan ha ekonomiska och andra förutsättningar som möjliggör en hälsosam livsstil medan mindre priviligierade män inte har samma möjlig- heter till detta. Dessutom kan manligt ohälsobeteende, exempelvis alkoholberoende och riskbeteende bland socialt utsatta män också förstås som en form av motstånd mot en marginaliserad position.17 Det finns en stor skillnad mellan till exempel män med arbetarklass- respektive medelklassbakgrund.18 Samma sak gäller förändrade livsvillkor bland män som exempelvis förändringar i diet, träning eller livsstil. Ofta är förändringarna medelklass- fenomen eftersom det krävs resurser för att kunna lägga om sin livsstil. Fattigdom och hälsa samvarierar i olika hög utsträckning i 14Sandberg 2014 avsnitt 6. 15European Commission 2013a, European Commission 2013b. 16European Commission 2013a s.129. 17Sandberg 2014 avsnitt 6. 18Herz 2014 avsnitt 4.3. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet olika länder men även i olika regioner, där både sociala och ekonomiska faktorer påverkar.19 Det finns i också skillnader mellan inrikes och utrikes födda. Inrikes födda män anser sig ha bäst allmänt hälsotillstånd, följda av utrikes födda män och inrikes födda kvinnor. Sämst hälso- tillstånd anser sig utrikes födda kvinnor ha. Svår värk är vanligast hos utrikes födda kvinnor, därnäst utrikes födda män. När det gäller psykisk hälsa kommer tillfredsställensen med hälsan i samma ordning som det allmänna hälsotillståndet.20 Det är dock värt nämna att det finns många positiva trender när det gäller mäns hälsa. Föreställningar om den robuste mannen som inte bör visa känslor och inte tar hand om sin kropp gäller inte i lika stor utsträckning som tidigare.21 Det knyter bl.a. till medel- livslängd som vi återkommer till (avsnitt 8.10) och till avsnittet nedan (8.5) om kroppens yttre. Det finns statistik som visar på minskade könsskillnader i dödlighet, vilket beror på att mäns dödlighet i hjärt- och kärlsjuk- domar minskar.22 Trender som pekar mot ett ökat hälsomedvetande och minskad dödlighet behöver dock ställas i relation till sociala skillnader mellan olika grupper av män. Maskulinitet framstår som en tydlig riskfaktor i kombination med social utsatthet eller marginalisering men, i jämförelse med kvinnors ohälsa, som en friskfaktor i kombination med resurser och inkludering. diskuterades flitigt det fenomen som går under beteckningen estetisering av manlighet.23 En rad forskare konstaterade att män i allt större utsträckning börjat ägna sig åt utseende, kropp, smink och kläder. Denna diskussion har fortsatt in och handlar det inte enbart om yttre attribut, utan om att med hjälp av träning och diet göra om kroppen. finns det också en ökad hälsomedvetenhet i många länder, inte minst i , där ansvaret för individens hälsa allt tydligare 19Herz 2014 avsnitt 4.3. 20SCB (/SILC). 21Sandberg 2014 avsnitt 6. 23I de första fyra styckena i detta avsnitt, 8.5, återges till del text från en av underlags- rapporterna till vår utredning, tänker, tycker och gör, bilaga 20 till vår utredning. Rapporten refereras i fortsättningen som 2014b. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet hamnar på den enskilde personen. Delar av denna förändringsprocess har ett starkt samband med och historiska rötter i bodybuilding och ideal, där män är starka, välbyggda och muskulösa. Men det finns också andra nyanser i denna förändring. Det starka fokus som riktas mot kroppen för också med sig ett ökat hälsomedvetande och en ökad självmedvetenhet. Detta är en förklaring till den enorma utbyggnaden av gym- och fitnessindustrin. Det blir allt vanligare att människor skaffar sig personliga tränare, årskort på gym och att man också regelbundet konsulterar experter när det gäller hälsa, träning och livsstil. måste frågor om träning, kropp, vikt och hälsa alltid sättas in i ett sociokulturellt sammanhang där inte minst klass förklarar en hel del av variationen i beteenden och attityder. Denna nya kroppskultur kan ses som ett led i en omfattande individualisering och en allt mer accentuerad individkult. Ansvaret för hälsa och välbefinnande läggs i allt större utsträckning på individen. Träningen på gym passar väl in i en modern och medel- klassbaserad livsstil. I denna övergång från en kollektiv till en individuell kropp sker det också en rad förändringar vad gäller genusstrukturer och hur människor gör kön. Gymkulturen för- stärker vissa drag och skillnader, som den också innefattar en subversiv kraft, som kan upplösa en del distinktioner och skill- nader. Kroppen ses som mer plastisk och görbar, och kön utgör inget hinder för att tänja på utformandet av en viss kropp. Muskler har också blivit något som är attraktivt för både män och kvinnor. Vissa människors besatthet av att forma, skulptera och definiera kroppen har ett könsneutralt drag över sig. Vi uppfattar att en stor del av detta handlar om att behålla eller förbättra hälsan. Vi uppfattar också att en del handlar om just estetisering som ibland, paradoxalt nog, t.o.m. kan ta sig uttryck i att klart ohälsosamma metoder tas till för att förändra kroppens yttre. En annan paradox – i när fysisk styrka allt mindre är en viktig egenskap på arbetsmarknaden och i andra liknande samman- hang, bygger många män – och även en del kvinnor, upp klassiskt maskulina, muskulösa kroppar. Motivet torde mer vara att försköna och förmanliga kroppen än att använda musklerna. En form av estetisering är piercing; en håltagning på kroppen som följs av fästning av ett smycke, ofta ringar eller stavar av metall, och då främst titan. Piercingar görs av olika skäl, såsom estetiska, sociala, magiska eller medicinska skäl. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet funnits och har blivit vanligare bland män och kvinnor i men förefaller ha minskat i omfattning. Tatuering, som till stora delar förefaller ha tagit över efter piercing, är ett annat exempel på estetisering av kroppen. Även denna företeelse har funnits i många kulturer runt om i världen. Efter att de tidiga europeiska kulturerna övergått till kristendom var det i västvärlden nästan uteslutande sjömän och kriminella som bar tatueringar fram till dess att det åter blev ett mode . är det mycket vanligt och vanligare hos män än kvinnor. Frågan är om tatuering kan ses som ett jämställt mode. I många fall synes det med tanke på motivval istället tydligare markera könstillhörighet; klassiskt maskulina respektive klassiskt feminina motiv är vanliga. Det finns grupper av män som lägger och resurser på sitt utseende, t.ex. smink och hårfärgning och därmed tenderar att ta sig an typiskt kvinnliga mönster och det finns grupper av män som genom plastikoperationer, ja rent av penisförlängningar, gör sig mer klassiskt maskulina. Måhända ska detta dock inte ses som en paradox utan som exempel på ökad mångfald i samhället? Män lider mindre av psykisk ohälsa än kvinnor och rapporterar i mindre utsträckning besvär av ängslan, oro eller ångest.24 Kvinnor diagnostiseras och behandlas i dubbelt så hög utsträckning för depression som män och varannan kvinna och var fjärde man förväntas under livet drabbas av depression.25 Unga har haft en sämre hälsoutveckling än övriga befolkningen, framförallt när det gäller den psykiska hälsan.26 Könsskillnaderna i psykisk hälsa är som störst under ungdomstiden.27 Den försämrade psykiska hälsan är framförallt utbredd bland unga kvinnor.28 Detta kan ha att göra med att de 24Män , kvinnor . Källa: SCB (/SILC). 25I detta avsnitt, 8.6, återges till del text från avsnitt 4. 26Ungdomsstyrelsen 2013 s. 169. 27Ungdomsstyrelsen 2013 s. 175. 28I upplever av killarna att de är stressade mot av tjejerna. Tjejer i gymnasieskolan är de som känner sig allra mest stressade i skolan. Källa: s. 172. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet ställer högre krav på sig själva än killar.29 Pojkar upplever i högre utsträckning att de har ett mycket bra hälsotillstånd.30 Den tilltagande psykiska ohälsan tar sig bl.a. uttryck i förtida pensionering bland unga. Förtida pensionering i åldersgruppen 20– ökade för män och för kvinnor.31 Mäns psykiska ohälsa skiljer sig vidare mellan män beroende på sexualitet; homo- och bisexuella män har sämre psykisk hälsa än heterosexuella män i Sverige.32 (Se även kapitel 3.5.) Inom forskning om skillnader i psykisk hälsa mellan män och kvinnor påpekas dock återkommande att skillnaderna delvis måste förstås i relation till sociokulturella omständigheter där uttryck för psykisk ohälsa är sammankopplat med kön. Detta innebär bland annat att mäns psykiska ohälsa i högre utsträckning tar sig uttryck genom aggressivitet, utåtagerande beteende och missbruk av droger och alkohol. Dessa uttryck har förbisetts som symptom för depression och leder till underdiagnostisering av mäns psykiska ohälsa, något som påpekas i såväl nationella som internationella studier. Denna underdiagnostisering kan också kopplas till att män står för av alla självmord (se vidare avsnitt 8.9) trots den lägre frekvensen av rapporterad psykisk ohälsa. Det finns när det gäller psykisk hälsa i också skillnader mellan inrikes och utrikes födda. Inrikes födda män har minst besvär av ängslan, oro och ångest, följda av utrikes födda män och inrikes födda kvinnor. Mest besvär har utrikes födda kvinnor.33 Det har vid studier inom EU konstaterats att skillnaderna mellan mäns och kvinnors hjälpsökande är än större när det gäller fysisk hälsa än psykisk ohälsa vilket bland annat relateras till dominerande normer kring manlighet som lyfter fram oberoende, undantryckande av känslor, självbehärskning och kontroll.34 Det anknyter till forskning som menar att depression genom uttryck som maktlöshet och brist på kontroll kan förstås som en feminiserad sjukdom och att män därför tenderar att underbetona och dölja sina depressioner. Intervjuer med primärvårdspatienter visar exempelvis att män i större utsträckning rapporterade 29På gymnasiet uppger av tjejerna att de ofta är stressade över sina egna krav på att prestera väl i skolan. För killarna är siffran . Källa: s. 174. jämfört med flickornas . Källa: s. 169. Se även och 2011 s. 10 32Socialstyrelsen 2011 s. 139. 33SCB 2013 s. 94. 34European Commission 2013b. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet kroppsliga symptom som bröstsmärtor, andning, hjärta eller högt blodtryck medan kvinnor snarare beskrev depressionen i termer av känslomässiga uttryck och återkom till känslor av skam och skuld. Familj och arbete spelade olika roll i mäns och kvinnors berättelser där män med hög utbildning talade om arbetet. Kvinnor med hög utbildning kände sig pressade av både hem och arbete medan kvinnor ur arbetarklassen framför allt talade om familj, gav uttryck för pessimism och självkritik, bl.a. relaterat till upplevelser av misslyckanden som mamma. De könsrelaterade uttrycken märktes även i hur män beskrev känslor av aggressivitet och irritation och hur depressionen stod i motsättning till vad det innebar att vara man.35 Om mäns depressioner till stor del varit frånvarande i debatten, har de senaste årens ökning av neuropsykiatriska diagnoser som exempelvis ADHD, som innebär koncentrationssvårigheter, över- aktivitet och bristande impulskontroll, fått desto större uppmärk- samhet. Bland de som diagnostiseras med ADHD är pojkar över- representerade.36 En ökad medvetenhet och ökad diagnostisering av ADHD kan bl.a. påverka brottsbenägenheten. Det är känt att personer med ADHD löper en ökad risk att hamna i kriminalitet. En studie har visat att brottsligheten sjunker med medicinering.37 Denna studie bygger på att individerna jämförts med sig själva vilket gör att resultaten sannolikt inte beror på andra skillnader mellan de som får läkemedelsbehandling och de som inte får det (se även kapitel 9.1) Vad denna studie illustrerar är de stora potentiella vinster både för enskilda och samhälleligt, som är förenade med en ökad medvetenhet kring och behandling av neuropsykiatriska diagnoser. Mäns psykiska ohälsa och många mäns ovilja att söka hjälp för psykisk ohälsa är en stor utmaning. Det handlar om att män i högre grad behöver tillåta sig och tillägna sig ett språk för tunga känslor och kunna uttrycka sig inför nära. Det handlar också om satsningar på sammanhang där män enkelt kan tala om sin psykiska hälsa och det handlar om en större medvetenhet inom vårdens professioner om könskodade beskrivningar av exempelvis depressioner. 35Sandberg 2014 avsnitt 4. 36Cirka av barn i skolåldern beräknas ha ADHD och att det hos pojkar är 2–3 gånger vanligare än hos flickor. 37Lichtenstein et al. Studien omfattade 25 000 personer med ADHD –2009. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet 8.7Sjukpenning – män, kvinnor och ansvar för barn Det finns en påtaglig skillnad i antalet sjukpenningfall mellan män och kvinnor (figur 8.1). Kvinnor: och mer Män: och mer Källa: SCB/2013a och egen bearbetning. Vi ser bl. a. att män har nästan hälften så många sjukpenningfall som kvinnor. Det gäller såväl sjukpenningfall som pågått över och sådana som pågått . Av dem som hade sjuk- och aktivitetsersättning var män och kvinnor.38 Det finns också en påtaglig skillnad mellan pappor och mammor knutet till antalet sjukdagar (figur 8.2). Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Källa: Prop. 2012/13:1 bil. 4 s. 19. Förekomsten av barn i hushållet är förknippad med högre sjuk- frånvaro för förvärvsarbetande kvinnor men inte för förvärvs- arbetande män.39 Kvinnor har ungefär dubbelt så många sjukfrånvarodagar som män efter första barnets födelse. Skillnaden finns kvar tills barnen blir och gäller kvinnor i alla inkomstgrupper. Motsvarande gäller inte för män.40 Regeringen har därför låtit utreda förhållandet och då bl.a. kommit fram till att skillnaden mellan mäns och kvinnors sjukfrånvaro är komplex. Det verkar finnas en koppling kanske till första barnet, tydligt till det andra men också att det finns en högre sjukfrånvaro hos kvinnan redan före familje- bildningen. Dock, det finns inte finns någon skillnad om kvinnan fött barn eller inte. Könsskillnaderna kan inte förklaras med ökade könsskillnader när det gäller självskattad hälsa eller i förändrad arbetsmiljö.41 2012/13:1 bilaga 4 s. 18. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Ett skäl som ofta förs fram för kvinnors högre sjukfrånvaro är, som vi tidigare berört (avsnitt 8.1), förhållandet att många kvinnor vid sidan av sitt arbete ofta har huvudansvaret för barn och familj och att detta får konsekvenser. Ett område inom vilket hälsa särskilt uppmärksammas är hälsan kopplad till arbete. Detta bl.a. då dels arbetsplatsen är en plats där det är lättare fånga in hälsa och ohälsa genom bl.a. sjukskriv- ningar, dels för att det finns ett tydligt partsförhållande, dels för att det finns en omfattande lagstiftning och myndighetsverksamhet. 8.8.1Arbetsmiljöförhållandena för män och kvinnor ser olika ut Det är vanligare med arbetsorsakade besvär bland kvinnor än bland män. För män är den vanligaste orsaken till arbetsrelaterade besvär påfrestande arbetsställningar och stress eller andra psykiska påfrestningar. För kvinnor är den vanligaste orsaken stress och andra psykiska påfrestningar.42 Män är överrepresenterade vad gäller buller och tunga lyft medan kvinnorna är överrepresenterade vad gäller hot om våld, sömnsvårigheter och övriga arbetsmiljöproblem.43 De yrkesgrupper bland männen som har mest besvär av arbete är byggnads- och anläggningsarbetare samt byggnadshantverkare.44 De yrkesgrupper bland kvinnorna som har mest besvär av arbete är grundskollärare samt kontorssekreterare och dataregistrerare.45 De åldersgrupper som har mest besvär är bland männen 35–44 åringar och 45–54 åringar och bland kvinnorna 45–54 åringar.46 av dem som arbetar upplever det egna arbetet som psykiskt ansträngande. Andelen är högre bland dem med efter- gymnasial utbildning jämfört med dem som har lägre utbildning. 42Arbetsmiljöverket 2012 s. 15 f. I SCB 2012 s. 67. I SCB 2008 s. 69. av de sysselsatta i respektive yrkesgrupp. Källa: 20131a. av de sysselsatta i respektive yrkesgrupp. Källa: 2013a. Källa: 2013a. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Skillnaden mellan könen är inte markant i någon av dessa båda grupper.47 Inom EU-28 ligger näst högst när det gäller uppfatt- ningen att risken för hälsa och säkerhet är i fara till följd av arbete. Män bedömer risken något högre än kvinnor. 8.8.2Män har lägre antal sjukpenningfall än kvinnor Det är skillnad mellan män och kvinnor när det gäller sjukpenning- fall men det är också stora skillnader inom gruppen män.48 Så t.ex. inleds 3 gånger fler sjukskrivningar bland anställda män i yrken utan formella krav på yrkesutbildning än bland män som arbetar i lednings- och chefspositioner. Bland kvinnor inleds mer än dubbelt så många sjukskrivningar bland anställda inom process- och maskinoperatörsarbete än bland kvinnor som arbetar i lednings- och chefspositioner (figur 8.3). Mönstret att det är färre sjukskrivningar i lednings-och chefs- positioner går således igen bland könen. Några av orsakerna torde vara att personer i sådana funktioner har större möjligheter att styra över sin arbetstid och har ett fysiskt, men inte nödvändigtvis psykiskt, lättare arbete (se avsnitt 8.8.1 om personer med efter- gymnasial utbildning). Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet 2.Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens 3.Arbete som kräver kortare högskoleutbildning e.l. 5.Service-, omsorgs- och försäljningsarbete 6.Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk m.m. 7.Hantverksarbete inom byggverksamhet, m.m. 8.Process- och maskinoperatörsarbete m.m. 9.Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning 0 20 40 60 80 100 120 140 160 Källa: s. 12, SCBs yrkesregister 2011 och egen bearbetning. Vi ser här att inom alla yrkesområden männens andel är markant lägre. En del av detta kan förklaras med att av alla startade sjukskrivningar beror på en graviditetsrelaterad sjukdom (se avsnitt 8.7). Bland de vanligaste sjukskrivningsdiagnoserna finns exempelvis ryggvärk, där yrken som övriga servicearbetare, olika typer av montörsarbete och byggnadsarbete samt fordonsförare startar flest sjukskrivningar. Även psykiska diagnoser förekommer bland de vanligaste diagnoserna, där präster, psykologer, social- sekreterare och behandlingsassistenter inleder allra flest sjukskriv- ningar med dessa diagnoser (figur 8.4). 49 Andel män i respektive yrkesgrupp 0. Militärt arbete , 1. Ledningsarbete 66, 2. Arbete som kräver teoretisk specialkompetens 47, 3. Arbete som kräver kortare högskoleutbildning46, 4. Kontors- och kundservicearbete 33, 5. Service-, omsorgs- och försäljningsarbete 25, 6. Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk m.m. 72, Hantverksarbete inom byggverksamhet m.m. 95, 8. m.m. 84, 9. Arbete utan krav på yrkesutbildning 47. Totalt (alla yrken) Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Källa: , Socialförsäkringsrapport 2011:17 s. 13 Vi noterar här bl.a. att männens vanligaste orsak är sjukdomar i rörelseorganen m.m. samt skador och psykiska sjukdomar. Kvinnors vanligaste är sjukdomar i rörelseorganen m.m., psykiska sjukdomar, skador och graviditetssjukdomar. 8.8.3Män har mindre grad av sjukersättning än kvinnor Arbetsmiljön kan också kopplas till förekomsten av sjukersättning (tidigare förtidspension). Många lämnar arbetslivet . Sjukersättning är fram till dess en inte ovanlig försörjnings- källa (tabell 8.1). Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Källa: s. 6. Notera: Tabellen inkluderar dem som inte hade tagit ut inkomstpension, tilläggspension eller garantipension året före de fyller . De kan ha tagit ut premiepension. Vi ser bl.a. att av männen och av kvinnorna går direkt från arbete till ålderspension. Vi ser också att av männen och av kvinnorna lämnar arbets- livet med en sjukersättning . Det är kvinnor inom mansdominerade yrken som lackerare, slaktare och styckare, slipare och valsverksoperatörer som har de högsta andelarna som beviljas sjukersättning.50 Yrken med störst andel som beviljas sjukersättning samman- faller delvis för män och kvinnor. Det gäller yrken som lackerare, kafépersonal, övriga servicearbeten utan krav på yrkesutbildning, hotell- och kontorsstädare samt handpaketerare och andra fabriks- arbetare utan krav på yrkesutbildning. En stor andel män som beviljas ersättning har även arbetat i traditionellt mansdominerade hårda fysiska arbeten.51 50Pensionsåldersutredningen s. 12. 51Pensionsåldersutredningen s. 11. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet 8.8.4Män har större andel arbetsolyckor än kvinnor och dör i betydligt större utsträckning än kvinnor som följd av arbetet Män råkar ut för en större andel arbetsolyckor52 än kvinnor.53 Vanligaste orsaken till arbetsolycksfallet för män är förlorad kontroll över handverktyg och förlorad kontroll över transportmedel54 och för kvinnor fallolyckor. Bland männen är åldersgruppen 16–markant överrepresenterad och bland kvinnorna åldersgruppen 55–. De näringsgrenar som hade högst olycksfrekvens bland män var vatten- försörjning (avloppsrening, avfallshantering o.d.) och utvinning av , bland kvinnor transport och magasinering samt tillverkning.55 Mäns andel av antalet anmälda dödsfall i arbetet bland arbets- tagare (ej egenföretagare) ligger mycket högt: 2012 dog 36 personer varav män 2007 dog 65 personer varav män 2002 dog 47 personer varav män. Totalsiffrorna har dessbättre minskat markant över åren, så t.ex. dog 1 955 425 personer, varav män.56 Här kan man spekulera om orsak till mäns överrepresentation, en kan vara att män tar större risker, vilket vi berört ovan, en annan kan ju faktiskt vara att många män arbetar i miljöer som är mer riskfyllda. Mellan 1 400 och 1 500 personer tar sitt liv i – siffrorna kan t.ex. jämföras med antalet döda i trafikolyckor som 2012 var 286 personer.57 Som vi tidigare nämnt (avsnitt 8.5) svarar män för av självmorden. över har självmords- talet minskat. 52Plötslig fysisk eller psykisk skada som inträffat på arbetsplatsen eller på annan plats där den skadade vistats i eller för arbete. Källa: 2013a. 53Män 7,2 olyckor med sjukfrånvaro 2012, kvinnor 5,6. Källa: 2013a. 54Kontroll över maskin, transportutrustning, verktyg eller djur. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Mäns självmordstal (antalet självmordstal per 100 000 invånare) låg 2012 på 23 och kvinnors på 10.58 Vad som kanske är mindre allmänt känt är att det högsta självmordstalet finner man bland män (56), näst högsta bland män 45–(34), därnäst män 65–(31). Bland kvinnor finns ingen motsvarighet till de äldsta männens självmordstal. Kvinnors högsta självmordstal finner man i åldersgruppen 45–(16).59 Även i åldersgruppen 15–svarar män för av självmorden.60 Däremot gör i den åldersgruppen kvinnor fler än dubbelt så många självmordsförsök som män.61l Region kan ha betydelse men det finns inget tydligt mönster.62 Det svenska självmordstalet ligger något under medianvärdet inom EU-2763 och i alla EU-länder och svarar män för betydligt större andel självmord än kvinnor.64 Att män begår självmord i högre utsträckning än kvinnor, vilket uppmärksammats som en könsparadox, diskuteras som ett uttryck för att män inte söker psykiatrisk vård av rädsla för att tappa status och visa sig sårbara.65 Ofta antas en maskulin ideologi ligga bakom antalet självmord bland män. Och viss sanning i det påståendet tycks det finnas. Exempelvis har studier visat att en vanlig väg att gå för många män med depression är att försöka återskapa en självkänsla som ofta innefattar deras maskulinitet. Anledningen till detta tros vara att depression ofta förknippas med maktlöshet och svaghet som i sin tur sällan förknippas med dominerande maskulina ideal. Men, depression behöver naturligtvis inte leda till självmord. Möjligheten att återfå en maskulin självkänsla kan visserligen lindra depressionen men leder till att risken för självmord ökar, om dessa strategier baseras på dominerande maskulina ideal. Anledningen, tror man, är att dessa ideal skapar en stress om att anpassa sig efter dessa ideal. Män som istället finner andra uttryck 58Socialstyrelsen, dödsorsaksstatistik.