sou · H2B384d2 · 2014-12-09 00:00:00 — 137Som exempel med anknytning till smarta elnät kan följande större program hos nämnas: strategiska innovationsområden, fordonsstrategisk forskning och innovation, bygg- innovation, utmaningsdriven innovation, internationella innovationsprojekt och nationella påverkansplattformar för Horisont 2020. 138Rapport till samordningsrådet, Ramböll, 2013, Smart forskningsprojekt i , Kartläggning april–. Handlingsplan för smarta elnät är internationell behövs det en nationell neutral samverkansplatt- form inom ämnet med det övergripande syftet att underlätta kun- skapsspridning och kontaktskapande mellan forskare och olika forskningsdiscipliner. För att möta detta behov bildades fors- för samhällsvetenskaplig och tvärvetenskap- lig forskning inom området smarta elnät. Forskarna kommer från skilda forskningsområden som samhällsvetenskap, psykologi, eko- nomi, beteendevetenskap samt teknik. Inom nätverket möts man för att hitta nya kontaktpunkter och samarbetsmöjligheter samt för att identifiera kunskapsluckor inom nuvarande forskning. När det gäller tillämpad forskning och teknikutveckling inom smarta elnät sker detta i stor utsträckning i ett nära och oftast välfungerande samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och företag. Exempel på dessa samverkansplattformar är Svenska el- företagens forsknings- och utvecklingsaktiebolag , befint- liga testanläggningar som STRIs högspänningslabb, EITs KIC InnoEnergy som har sitt Europeiska styrkecenter för Smart Grids and Energy Storage i , Svenskt centrum för smarta elnät och lagring (SweGRIDS), Sustainable Innovation (SUST) med flera. Dessa forskningssamarbeten, som inte nödvändigtvis behöver vara kopplade till högskolor ökar förutsättningarna för att kun- skapen ska komma till användning som grund för vidare forskning och innovation och bör också ges långsiktiga förutsättningar för att värna om den samlade kompetensen som finns där. Nationella forskningsprogram där flera lärosäten samarbetar dels inbördes och dels med näringslivet hjälper till att stärka kopp- lingen mellan industri, akademi och samhälle. Befintliga miljöer bör därför stärkas så att en långsiktig kompetensuppbyggnad kan upp- nås och kompetensen tillvaratas. Handlingsplan för smarta elnät 4.4.3En samlad strategi för innovation inom smarta elnät För att smarta elnät ska bli en framgångsrik svensk tillväxtbransch behöver man koordinera och prioritera insatserna inom området med stöd av en tydlig, nationell innovationsstrategi. Strategin ska leda till bättre koordinering av privat och offentlig finansiering och bättre samverkan mellan olika branscher. Många med jäm- förbara länder har någon typ av prioritering och samordning av forsknings- och innovationsinsatser för smarta elnät.148F139 Innovationsstrategin bör utgå från svenska styrkor och möjligheter men sättas i ett internationellt perspektiv genom att inhämta erfaren- heter från med jämförbara länder, som gen-omfört liknande arbete. Internationella erfarenheter bör inhämtas och internationella samarbeten bör stimuleras. Strategin bör knyta an till de initiativ som pågår på EU-nivå och möjligheter att utnyttja finansiering 139 Rapport till samordningsrådet, Tillväxtanalys, 2013, Smartare elnät för förnybar energi och ökad konsumentmakt. Handlingsplan för smarta elnät inom Horisont 2020. Den bör även innehålla en omvärldsanalys av viktiga exportmarknader för svensk smart elnätsteknik. Hur incitament skapas för att få kunder och aktörer utanför elbranschen att delta är också viktigt. Den samlade innovations- strategin bör användas som underlag för den kommande forsk- ningspropositionen, och på samma sätt som forskningsplanen lyfta smarta elnät som ett strategiskt viktigt område som bidrar till att stärka svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft. I uppdraget bör även ingå att se över gränsdragningen mellan myndigheter som ansvarar för stöd till olika delar av värdekedjan inom smarta elnät och vid behov föreslå åtgärder för ökad sam- ordning och andra insatser. Alternativa och kompletterande former för finansiering För att smarta elnät ska bli en framgångsrik tillväxtbransch behöver medel som satsas på utveckling och innovation inom smarta elnät både koordineras och prioriteras för att kunna utnyttjas optimalt. Det kan därför finnas behov av specifika insatser som tar hänsyn till smarta elnäts tvärsektoriella karaktär. Många insatser för stöd till teknikutveckling och innovation är dock specifika och inte utformade för att ta hänsyn till smarta elnät branschövergripande karaktär. kan därför behöva utveckla former för finansiering så att vi kan hävda oss som ett attraktivt land för innovationsutveckling inom smarta elnät. I uppdraget bör ingå att ta fram goda exempel på alternativa finansieringsmöjlig- heter och vid behov föreslå stödsystem baserade på erfarenheter kring hur andra länder med en hög innovationstakt inom smarta elnät ger stöd till storksaliga smarta elnätssatsningar och hur dessa stödsystem är utformade. I uppdraget bör också ingå att se över finansieringsmöjligheter för produkter som ligger nära kommersialisering. Det kan vara innovationstävlingar, teknik- och innovationsupphandlingar och att stimulera samarbete mellan staten och branschen. Handlingsplan för smarta elnät Satsningar på forskning och innovation inom smarta elnät ger ny kunskap som kan omsättas i nya produkter och tjänster samt öka näringens tillväxt och konkurrenskraft på en global marknad. Inter- nationella samarbeten där svenska aktörer är lyhörda för olika länders särskilda förutsättningar och erfarenheter är en viktig del i detta arbete som sedan kan ligga till grund för framtida export- andelar. Framgångsrika exempel på satsningar på systemnivå med många olika deltagande aktörer över hela värdekedjan är t.ex. modell- regionerna i och och i . Men även exempel från , och kan utgöra underlag för att utveckla innovativa finansi- eringsmöjligheter. Innovation och utveckling av smarta elnät, som kan bidra till ökad sysselsättning och exportintäkter, kräver goda förutsättningar med tydliga och långsiktiga spelregler som gör det möjligt för före- tagen att växa, både för en inhemsk och för en global marknad. Men många insatser för forskning och innovation inom området är inte specifika för smarta elnät utan behöver inkluderas i ett bredare främjandeperspektiv. Stimulansåtgärder kan ske på olika nivåer i innovationskedjan och delar av värdekedjan och vara riktade mot olika aktörer. De stora satsningarna i innovationssystemet står näringslivet för149F140. Statliga medel till utveckling och innovation fördelas av myndig- heter och andra organisationer. I det europeiska forsknings- programmet Horisont 2020 uttrycks energifrågan som en samhälls- utmaning som är utformad för att stödja övergången till ett säkert, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem. Området smarta nät finns i flera av de sju särskilda mål och forskningsområden som beskriver energiutmaningen men är tydligast i visionen att bygga ett enda europeiskt smart elnät.150F141 140Regeringens proposition 2012/13:30: Forskning och innovation. 141European Commission, Horizon 2020, The for Research and Innovation. : Secure, Clean and Efficient Energy: energy. Handlingsplan för smarta elnät Regeringens miljöteknikstrategi151F142 för perioden –2014 är en viktig förutsättning för näringslivsfrämjande. Miljöteknikstrategin riktar sig brett mot miljöteknik och därmed ingår även smarta elnät i denna satsning. En utvärdering av denna satsning kommer att avslutas . Erfarenheterna från denna utvärdering bör tillvaratas. 4.4.4Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt 142 Regeringens promemoria, 2011: Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011– 2014. Handlingsplan för smarta elnät Analys av befintligt finansieringsstöd Kravet på hög motfinansiering vid statliga test- och demonstra- tionsprojekt kan upplevas som ett hinder för främst små- och medelstora företag med begränsade resurser. Men detta kan även gälla för andra aktörer som behöver medverka för att stärka systemperspektivet, men som inte kan motivera sitt deltagande pga. av bristande lönsamhet för egen del. Utvecklingsprojekt inom smarta elnät sker dessutom inte på en konkurrensutsatt marknad i sin helhet, vilket motiverar en översyn av tillämpningen av reglerna för statsstöd. I uppdraget bör ingå att jämföra hur stödregler för test- och demonstrationsprojekt tillämpas i andra europeiska länder och vid behov bör förbättrade villkor för deltagande av olika aktörer föreslås. Nya tekniska lösningar inom smarta elnät har dessutom begränsad nytta om de inte kombineras med nya affärs- och mark- nadsmodeller. För att kunna öka kunskapen bland alla berörda aktörer och framgångsrikt implementera resultat bör man under- lätta för nyckelintressenter, inte enbart forskningsfinansiärer, att delta i projekten så att resultaten lättare kan implementeras bl.a. i reglering och riktlinjer. Man bör överväga att avsätta särskilda resurser för samverkan inom nuvarande stödformer för att säker- ställa att relevanta aktörer involveras från ett tidigt skede av proces- sen. Förenkling och anpassning av ansökningsförfarande Test- och demonstrationsprojekt är mycket olika beroende på hur många som medverkar, projektets komplexitet, om teknik eller kundbeteende är i fokus, m.m., vilket bör återspegla sig i ansök- ningsprocessen. Ansökningsprocessen för framförallt större och fleråriga test- och demonstrationsanläggningar är resurskrävande med långa ledtider och har oftast krav på omfattande förstudier, vilket försvårar medverkan för mindre företag med begränsade resurser. Långa handläggningstider riskerar dessutom att tekniken hinner åldras medan ansökan behandlas och förstudier genomförs. Handlingsplan för smarta elnät leda till konkurrensnackdelar och minska intresset för teknik- utvecklare att delta. Anpassa projektkrav efter smarta elnätsfunktioners särskilda behov Krav som kan vara relevanta att kopplas till samverkansprojekt ska gynna utvecklingen av smarta elnät och bör omfatta aspekter som annars lätt nedprioriteras pga. kostnadsskäl, men utformas med eftertanke för att inte motverka utvecklingen och hindra aktörer från deltagande. Exempel på sådana krav är kunskapsutbyte och att man hanterar säkerhetsfrågor. Krav på säkerhet bör finnas med (funktionskrav, inte krav på aktör) och krav på att säkerhetserfarenheter från pilot- och demoprojekt i så stor utsträckning som möjligt ska redovisas öppet. Dessutom bör krav på öppna lösningar övervägas med syfte att ge mer kostnadseffektiva demonstrationer och få ett större del- tagande av små- och medelstora företag. För ökat kunskapsutbyte behöver det också finnas krav på att erfarenheterna från test- och demonstrationsprojekt blir lättill- gängliga för fler intressenter. Kunskapsuppbyggnad är ett viktigt mål och genom spridning av resultat ökar möjligheten att bygga på befintliga resultat i nya projekt. Kunskapsöverföringen behöver formaliseras för att ske på ett strukturerat och spårbart sätt, och den bör gälla alla nivåer (finansiärer som utförare) och i alla skeden av samverkansprojekt (befintliga som nya). Vägen från en forskningsidé till en kommersiell vara eller tjänst kan inte beskrivas som en linjär process och många aktörer har olika intressen och roller . Längs innovationskedjan förändras också ekonomiskt fokus och risktagande. Under tidiga faser finns det goda möjligheter till offentlig finansiering medan företagsinsatser och riskkapital blir alltmer betydelsefulla ju när- mare kommersialisering och marknadsintroduktion processen kommer. Innan en fullskalig implementering av nya varor eller tjänster sker kan man använda sig av olika test- och demonstrations- Handlingsplan för smarta elnät anläggningar för att utvärdera och visa upp forskningsresultat. Det ger också en möjlighet att bredda finansieringen från både offentlig och privat sektor så att risken fördelas. Det främsta syftet med test- och demonstrationsanläggningar är att verifiera forskningsresultat och nya lösningar tidigt i utveck- lingskedjan, ofta i samverkan med potentiella användare och kun- der. En test- och demonstrationsanläggning är dessutom en viktig mötesplats som knyter ihop forskning och teknisk innovation med behov hos slutanvändare och på det viset nyttiggör forsknings- resultat för näringsliv och samhälle. Test- och demonstrationsan- läggningar utgör därmed en viktig infrastruktur för fortsatt inno- vation, som dessa samverkansplattformer är av största vikt för att få olika aktörer genom hela värde- och innovations- kedjan att samarbeta. Det finns många olika former av test- och demonstrationsan- läggningar, som sträcker sig från mer småskaliga försök med få aktörer som testar en teknisk lösning i ett befintligt system (t.ex. energilaget i Falbygden) till testbäddar som utgör neutrala, lättill- gängliga samverkansarenor som kan användas till många olika pro- jekt och av många aktörer (t.ex. Sötåsen i samarbete med Kraftsamling Smarta Nät). Men smarta elnät består inte bara av teknik. Ökad kunskap om kundernas beteende och vilja till att aktivt delta på elmarknaden är också viktiga faktorer som bör inkluderas i pilot- och demonstrationsverksamhet för att på så sätt pröva olika affärsmodeller för att underlätta att nya lös- ningar når marknaden. Hyllie, och Smart är exempel på större demonstrationsprojekt som ligger nära hållbar stadsutveckling och där smarta elnät och i viss utsträckning test av nya affärsmodeller ingår som en integrerad del. samverkansprojekt inom smarta elnät har gett värde- fulla erfarenheter, men visat på flera områden som sär- skilt behöver uppmärksammas när det gäller förutsättningar för projekten. Elnätsföretagen, vid sidan av teknikleverantörerna, är några av de viktigaste aktörerna för utveckling och innovation kopplad till de smarta elnäten. Elnätsföretagen agerar dock, till skillnad från teknikleverantörerna och elhandelsföretagen på en reglerad mark- nad, vilket påverkar deras möjligheter att delta i test- och demon- strationsprojekt som innehåller en stark forskningskomponent. Handlingsplan för smarta elnät Elnätverksamhet ska ekonomiskt redovisas skilt från annan verksamhet. Verksamhet som bedrivs av elnätsföretag men som inte betraktas som ordinarie nätverksamhet redovisas som sidoord- nad verksamhet, och det kan i viss mån gälla deltagande i test- och demonstrationsprojekt. En del smarta lösningar skulle också kunna testas i icke-koncessionspliktiga nät, exempelvis inom industri- områden och vindkraftsparker. Kravet i ellagen på likabehandling av nätkunder minskar möjligheten att testa innovativa marknads- modeller inom en avgränsad kundgrupp. I storskaliga demonstra- tionsprojekt är smarta elnät dessutom bara en del i det smarta energisystemet. En förutsättning för att olika integrerade lösningar ska utvecklas i energisystemet är bättre dialog och samarbete mellan etablerade sektorer (bygg, el, fjärrvärme, gas, vatten, m fl.). Detta beskrivs också i rekommendation 4.2.5. De finansieringsmodeller som används för test- och demonstrationsanläggningar och kraven på motfinansiering anses också begränsande när det gäller deltagande av olika aktörer oavsett storlek på företag. Större nationella demonstrationsprojekt har generellt i bidrag för fysiska insatser och med krav på en motfinansiering på har det varit utmanande att få med sig bl.a. byggherrar och fastighetsbolag i branschöverskridande projekt, som t.ex. i Hyllie och . Det ska jämföras med möjligheten att få i bidrag när det gäller samverkansprojekt med europeisk finansiering. Andra, mer generella hinder för genomförande av test- och demonstrationsprojekt gäller förutsättningar för medverkan av små- och medelstora företag. För dessa företag innebär gällande villkor om egenfinansiering ett hinder liksom den administrativa börda som ansökningsförfarandet ofta innebär. Tillgång till test- och demonstrationsanläggningar är av särskild vikt för små och medel- stora företag eftersom dessa har begränsade finansiella resurser att bygga egna testanläggningar. Det finns emellertid en stor potential i att utnyttja pågående samverkansprojekt bättre och mer aktivt som flaggskepp inom svenskt smart elnätskunnande för internationell marknadsföring. Det framhävs också i forskningspropositionen att test- och demon- strationsanläggningar behöver utnyttjas bättre. Om denna infra- struktur finns tillgänglig, påverkar det attraktionskraft Handlingsplan för smarta elnät genom att fler företag, entreprenörer och forskare förlägger sin verksamhet i Sverige.152F143 4.4.5Smarta elnät på en global marknad - en nationell främjandestrategi Insatser på den internationella arena med syfte att stärka konkurrenskraft inom smarta elnät spänner över ett brett område som omfattar såväl samarbetsprojekt som marknadsföring av svensk expertis, tjänster och varor. För att stärka och samordna insatserna för utvecklingen av smarta elnät på den internationella arenan behövs en långsiktig främjandestrategi och en tydlig sam- ordningsfunktion. Den samlade strategin ska innehålla konkreta förslag om hur man underlättar för svenska aktörer att delta i internationella sam- arbetsprojekt, attrahera utländska investerare och i övrigt hitta utländska affärskontakter. Strategin bör även innehålla förslag på främjandeinsatser för smarta elnät utifrån resultaten av utvärde- ringen av miljöteknikstrategin. Förslag om vilka marknader som bör prioriteras i internationella samarbeten inom smarta elnät bör också tas fram. Fastställande av länder att prioritera bör göras efter 143 Regeringens proposition 2012/13:30, Forskning och innovation. Handlingsplan för smarta elnät samråd med statliga och privata aktörer. Skälen till val av länder bör särskilt belysas. Vi behöver sprida en samlad bild av svenska insatser inom smarta elnät, eftersom i internationella sammanhang inte syns i en utsträckning som motsvarar insatserna. En samlad bild och ett tydligare nationellt synsätt skulle underlätta främjandet av svenskt kunnande och teknik för en internationell publik. En gem- ensam kommunikations- och marknadsföringsplattform som del av en samlad strategi kan tjäna till att positionera som en ledande nation för smarta elnät. är ett litet och exportberoende land. För att ska behålla sin framträdande position inom smarta elnät är interna- tionalisering av största vikt. Kompetens och utvecklingspotential finns hos svenska storföretag verksamma inom området och detta bidrar till att stärka position inom smarta elnät. bör möjligheter tas till vara för små och medelstora företag att utvecklas i en framtida tillväxt- och exportbransch. I detta sam- manhang bör även möjligheten att utnyttja pågående pilot- och demonstrationsprojekt som nationella flaggskepp lyftas fram. Tack vare en långtgående avreglering av elmarknaden och installationer av smarta mätare ligger långt framme med införande av smarta elnätslösningar. Men syns inte i intern- ationella sammanhang i den utsträckning som motsvaras av vad som faktiskt görs. Förklaringen är bl.a. att många projekt inte längre befinner sig på forsknings- och utvecklingsstadiet utan oftast genomförs i företagens egen regi. En sammanhållen rappor- tering och uppföljning saknas därför. Här förlorar en möj- lighet till marknadsföring av som en framgångsrik smart elnätsnation. Det kan dels förklaras av att det saknas interna resur- ser inom företagen för resultatspridning153F144 och att det saknas kana- ler för att rapportera införande av teknik som inte klassas som FoU-projekt. Detta leder också till en snedvriden rapportering av vad olika länder i gör. I en databas över smarta elnätspro- 144 Möte med företag verksamma inom smart mätning hos Business , . Handlingsplan för smarta elnät jekt som publiceras av gemensamma forskningscenter JRC finns t.ex. bara några få projekt från Sverige154F145. Snabbt anammande av nya informations- och kommunikations- tekniska lösningar har lett till att är bland de ledande nationerna i utvecklingen av sakernas internet (Internet of Things). Här finns synergieffekter att hämta för att framgångsrikt mark- nadsföra kunnande när man kopplar ihop denna utveckling med utvecklingen inom smarta elnät. Det pågår flera internationella initiativ globalt och inom EU för att marknadsföra och stärka området smarta elnät. Det är viktigt att är aktivt i dessa internationella sammanhang för att få genomslag för svenska ståndpunkter i internationella diskussioner. är verksamt inom flera internationella samarbetsorganisa- tioner. () är ett av de viktigaste globala initiativen på nationell nivå och innehar där en framträdande position. Däremot saknas som medlem inom som samlar icke- statliga aktörer inom smarta elnät. På nationell nivå utgör också regeringens miljöteknikstrategi146 en viktig förutsättning för export av svensk miljöteknik. 145Science and Policy Report by the of Commission, 2014, Smart . 146Regeringens promemoria, 2011: Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011– 2014. Handlingsplan för smarta elnät 4.4.6Smarta elnät på en global marknad - standardisering och interoperabilitet Smarta elnät är ett komplext område som gynnas av en samsyn kring hur standardisering och interoperabilitet på bästa sätt kan bidra till att utveckla smarta elnät som en tillväxtbransch. En stra- tegi för standardisering och interoperabilitet inom smarta elnät syftar till att stärka position inom området. Strategin bör också innehålla överväganden om hur vägval i standardiseringen kan påverka marknadstillträdet (för både import och export). Tyskland156147F och USA157F148 har redan sådana strategier. Det forum för smarta elnät som vi föreslår bör föra en dialog med om hur man kan lyfta fram området smarta elnät som ett prioriterat område för svensk delta- gande i det internationella arbetet. Forumet för smarta elnät bör även samverka med andra branscher och sektorer om inter- operabilitet. Många aktörer har uppmärksammat vikten av standardisering för utvecklingen av smarta elnät, inte bara för funktionaliteten, utan även som en förutsättning för nya innovationer och möjlighet till kommersialisering, framförallt i gränssnittet mellan IT och 147The German Roadmap: E-Energy/Smart 2.0. [] 148National , 2010, NIST Special Publication 1108. NIST Framework and Roadmap for Smart . Handlingsplan för smarta elnät kommunikationsteknik och elnäten där interoperabilitet är en nyckelfråga. Standardisering är dessutom en förutsättning för att nå en internationell marknad och en nationell strategi för standard- isering har lanserats under våren 2014158F149. För ett exportberoende land som är det viktigt att produkter och tjänster lever upp till de krav som den globala marknaden ställer. Aktivt deltagande i internationellt standardiseringsarbete ger konkurrensfördelar, till- träde till större marknader och stärker position på den globala marknaden för smarta elnät. dialogforum kring standardisering och inter- operabilitet159F150 visade att interoperabilitet och öppna gränssnitt är minst lika viktiga som standardisering för utvecklingen av nya varor, tjänster och affärsmodeller. Interoperabilitet är förmågan hos olika system att fungera tillsammans och kunna kommunicera med varandra. Det gäller speciellt för branschöverskridande pro- jekt, som det oftast är inom smarta elnät. Här behöver man bli bättre på att öppna systemgränser för att få möjlighet till nya tjänster och produktutveckling. Att bygga system på standarder som alla kan använda och implementera utan restriktioner är bra i det stora hela eftersom det främjar konkurrens mellan leverantörer och förhindrar inlåsning till en viss leverantör. Förändringar i den tekniska infrastrukturen, samt ökat kund- deltagande och nya prissättningsmodeller ställer krav på samverkan, kommunikation och flexibilitet. En modernisering av elnäten påverkar emellertid också de konventionella komponenterna och förmågorna i nätet.