sou · H2B362 · 2014-08-29 00:00:00 — göra en utvärdering av nuvarande ordning för förhandsbesked i skattefrågor, utifrån utvärderingen utreda och lämna förslag på förbättringar med utgångspunkt i ytterligare stärkt rättssäkerhet för enskilda, analysera och beakta riskerna för att förhandsbeskedsinstitutet utnyttjas för aggressiv skatteplanering och vid behov lämna för- slag till justeringar, utreda bestämmelserna om sammansätt- ning, beslutförhet och organisation och föreslå ändringar om det bedöms lämpligt, och överväga avgiftsnivåerna för förhandsbesked och föreslå ändringar om utredaren finner det lämpligt. Allmänna ombudets ansökan om förhandsbesked vid överklagande Enligt 12 § andra stycket lagen om förhandsbesked i skattefrågor ska en ansökan av det allmänna ombudet hos avvisas om den fråga som ansökan avser efter överklagande har anhängig- gjorts vid allmän förvaltningsdomstol innan ansökan kommit in till . I 21 § samma lag anges vidare att om en fråga i ett mål vid en allmän förvaltningsdomstol har samband med en fråga om förhandsbesked som är anhängig i eller i får domstolen förordna att målet helt eller delvis ska vila till dess att förhandsbeskedet vunnit laga kraft. har i RÅ 2009 ref. 92 funnit att regleringen inte är heltäckande och sålunda inte garanterar att inte samma fråga prövas av två olika domstolar med risk för olika utgång, dvs. det finns risk för s.k. litis pendens. I målet hade den skattskyldige överklagat beslut. Innan över- klagandet överlämnades till förvaltningsrätten ansökte det allmänna ombudet om förhandsbesked gällande samma fråga. Förvaltnings- rätten vilandeförklarade målet i avvaktan på Högsta förvaltnings- domstolens avgörande. Enligt rådde identitet mellan de två aktuella tvisterna. Domstolens slutsats var att det inte i sak går att skilja denna situation från den som regleras i 12 § andra stycket lagen om förhandsbesked i skattefrågor. I sådant fall skulle ansökan om förhandsbesked ha avvisats redan av . Starka skäl talade enligt domstolen för att inte se den aktuella situa- tionen på annat sätt. Överklagandet avvisades och förhands- beskedet undanröjdes. Som framhölls i förarbetena till lagen om förhandsbesked i skattefrågor är det i många fall först vid den skattskyldiges begäran om omprövning av eller överklagande av ett beskattningsbeslut som frågan väcks om det kan vara lämpligt att söka förhandsbesked och att det är önskvärt att möjligheten finns att genom förhands- besked få en snabbare prejudikatbildning också i överklagade fall (prop. 1997/98:65 s. 45 f.). utreda och föreslå på vilket sätt en ändamålsenlig reglering som hindrar att samma fråga prövas av två olika instanser (litis pendens) vid allmänna ombudets ansökan om förhands- besked vid överklagande kan utformas. Sekretess hos kommun eller landsting i ärende om förhandsbesked Enligt 27 kap. 1 § andra stycket 2 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess hos kommun eller landsting för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnat i ett ärende om förhandsbesked i en skatte- eller taxeringsfråga. Utredaren ska utreda om bestämmelsen numera saknar betydelse och bör upp- hävas. utreda om bestämmelsen i 27 kap. 1 § andra stycket OSL bör upphävas. Uppdraget att analysera behovet av en kompletterande form av bindande besked i förväg i skattefrågor Finns det behov av någon kompletterande form av bindande besked i förväg? finns förutom förhandsbeskedsinstitutet ytterligare en form av bindande besked i förväg på skatteområdet. I lagen (2009:1289) om prissättning vid internationella transaktioner regleras möjlig- heten för näringsidkare att inom inkomstskatteområdet ansöka om besked om framtida prissättning av internationella transaktioner mellan parter som är i ekonomisk intressegemenskap (prissätt- ningsbesked). Prissättningsbesked handläggs av och lämnas efter ansökan av en näringsidkare som är eller kan förväntas bli skatt- skyldig enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Ett prissättningsbesked ska kunna meddelas bara om det finns en ömsesidig överenskommelse med en eller flera berörda stater med vilka har ingått skatteavtal. En ytterligare förutsättning för att ett prissättningsbesked ska kunna lämnas är att den bakom- liggande ömsesidiga överenskommelsen antingen står i överens- stämmelse med ansökan eller att den godtagits av näringsidkaren. Även vissa andra förutsättningar ska vara uppfyllda för att ett pris- sättningsbesked ska kunna lämnas, bl.a. ska ansökan inte avse en fråga av enkel beskaffenhet eller transaktioner av mindre omfatt- ning. Ett prissättningsbesked är bindande för , men kan ändras eller återkallas i vissa fall. Prissättningsbeskedet får inte överklagas. En avgift tas ut för prövning av en ansökan om prissätt- ningsbesked. och prissättningsbeskeden kan en skattskyldig vända sig till för att få svar på frågor om beskattning. tar ställning i rättsliga frågor genom generella ställningstaganden som verket publicerar på sin hemsida. Inom ramen för myndighetens serviceskyldighet, vilken följer av 4 § förvaltningslagen (1986:223), svarar även på frågor i enskilda fall. De svar som ger är dock inte rättsligt bindande. Ett av syftena med förhandsbeskedsinstitutet är som nämnts att en skattskyldig i förväg ska kunna få ett säkert besked om de skatterättsliga konsekvenserna av olika påtänkta rättshandlingar. Detta kan vara av stor betydelse för en företagares ekonomiska val och satsningar i sin verksamhet. Det kan dock finnas många fall där förhandsbeskedsinstitutet inte kan användas. Till exempel bygger den nuvarande ordningen bl.a. på att de frågor som ska prövas av är rättsfrågor och inte bevisfrågor. Det kan vidare finnas mindre före- tag som inte har den tid och kapacitet som kan behövas för att driva en förhandsbeskedsprocess. Även i dylika fall kan det emellertid vara angeläget för den enskilde att få ett bindande besked i förväg om hur ett handlande kommer att bedömas i beskattningshänseende. Utredaren ska därför analysera om det finns behov av en kompletterande form av bindande besked i förväg i enskilda fall på skatteområdet. Utredaren ska beakta de förslag som utredaren avser att lägga fram i fråga om förhandsbeskedsinstitutet. För det fall utredaren finner att ett sådant behov finns och att det är möjligt och lämpligt ska förslag lämnas på hur en sådan komplette- rande ordning för bindande besked kan utformas. En fråga som måste utredas är vart en sådan ordning organisa- toriskt ska hänföras. Med hänsyn till området framstår Skatte- verket som det naturliga alternativet, men utredaren kan även över- väga andra lösningar, t.ex. att utvidga ansvars- område. För det fall föreslås ansvara för att lämna bindande besked i förhand, måste de organisatoriska konsekvenserna analy- seras. Avgränsningen mot serviceskyldighet måste också analyseras. Om förslaget innebär en utvidgning av ansvarsområde, ska förslaget analyseras i förhållande till de förslag som utredaren avser föreslå gällande förfarandet i lagen om för- handsbesked i skattefrågor. Det är inte troligt att samma ordning som gäller för prövning av sådana frågor som enligt gällande reglering lämnar förhandsbesked om är ändamåls- enlig i förhållande till en kompletterande ordning för bindande besked på förhand. Beroende på vilka förslag som lämnas kan det här bli aktuellt att överväga t.ex. reglerna för beslutförhet och reglerna för överklagande. Härnäst måste det klargöras under vilka förutsättningar ett bindande besked kan lämnas, om det ska kunna vägras i vissa fall, i vilka sammanhang beskedet ska vara bindande för och vidare de övriga förfarandefrågor som aktualiseras. Det finns anled- ning att överväga om lagen om prissättningsbesked vid inter- nationella transaktioner kan tjäna som förebild vid utformningen av en ny ordning. I uppdraget ingår att överväga om avgift ska tas ut för att besked ska lämnas. Utredaren ska, med beaktande av de förslag som utredaren avser att lämna, analysera hur lagen om förhandsbesked i skattefrågor, lagen om prissättningsbesked vid internationella transaktioner och den ordning för bindande besked i förväg som utredaren föreslår förhåller sig till varandra. Utredaren ska vidare undersöka systemen för bindande för- handsbesked i skattefrågor i några jämförbara länder, framförallt det system som gäller i . I likhet med vad som gäller i fråga om förfarandet enligt lagen om förhandsbesked i skattefrågor finns det risk för att ett nytt system utnyttjas för aggressiv skatteplanering. Utredaren måste även i detta sammanhang analysera risken och utforma förslagen med beaktande av detta. analysera om det finns behov av någon kompletterande form av bindande besked i förväg i skattefrågor i enskilda fall och, om det bedöms möjligt och lämpligt, lämna förslag på hur en sådan ordning kan utformas, analysera, med beaktande av de förslag som utredaren avser att lämna, hur lagen om förhandsbesked, lagen om prissättnings- besked vid internationella transaktioner och den ordning för bindande besked i förväg som utredaren föreslår förhåller sig till varandra, undersöka systemen för bindande förhandsbesked i några jäm- förbara länder, framförallt , och analysera och beakta riskerna för att den nya ordningen ut- nyttjas för aggressiv skatteplanering. Enligt 27 kap. 1 § första stycket OSL gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Av 27 kap. 6 § OSL följer att sekretessen inte gäller beslut vari- genom skatt bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fast- ställs. Sekretessen gäller dock om beslutet meddelas i ett ärende om förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga, eller prissättnings- besked vid internationella transaktioner. Det är rimligt att även en kompletterande form av bindande för- handsbesked i enskilda fall i skattefrågor omgärdas av ett starkt sekretesskydd. För det fall utredaren lämnar förslag till en sådan ordning, ska utredaren analysera sina förslag i förhållande till gäl- lande sekretessbestämmelser och föreslå förändringar för det fall utredaren finner att de befintliga sekretessbestämmelserna inte erbjuder ett tillräckligt sekretesskydd. analysera sina förslag i förhållande till gällande sekretess- reglering, och föreslå förändringar i sekretessbestämmelserna om utredaren finner det vara lämpligt. Utredaren ska bedöma de offentligfinansiella konsekvenserna och konsekvenserna i övrigt av förslagen. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. I konsekvenserna i övrigt ingår att även överväga följdändringar eller om andra författningsändringar krävs med anledning av de ändringar som föreslås. Om så bedöms vara fallet, ska författnings- förslag lämnas. Uppdraget ska redovisas . 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. 45.Unik kunskap genom registerforskning. 47.Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. 48.Registerutdrag i arbetslivet. 49.Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 50.Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. 51.Nya regler om upphandling. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. 53.Material i kontakt med dricksvatten –myndighetsroller och ansvarsfrågor. –om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. 55.Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. 56.Genomförande av Omnibus II- direktivet. 57.En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. 58.Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. 59.Bostadsförsörjning och riksintressen. –ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Registerutdrag i arbetslivet. Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Genomförande av Omnibus II- direktivet. En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [61] . Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Synnerligen grova narkotikabrott. F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. Bostadsförsörjning och riksintressen. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Nya regler om upphandling. Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. Unik kunskap genom registerforskning.