sou · H2B321 · 2014-04-10 00:00:00 — Det finns på nationell nivå utrymme för en bättre överblick över effekterna av statliga stödinsatser. Vi har i utredningen försökt att uppskatta dessa effekter, men i mångt och mycket är vi hänvisade till separata, mycket grova, uppskattningar och schabloner. Det är således svårt att dra slutsatser om historiska effekter av bredbands- stödet. Möjligheten att göra tillförlitliga prognoser och bedöm- ningar av nyttor och kostnader med bredbandsstödet är därför också begränsad. Tillsammans med förslaget om utökad och stan- dardiserad information om stödprojekten bedömer vi att ett tydligt uppföljningsansvar, som inkluderar prognoser för fortsatt behov av offentligt stöd, för PTS bör medföra en väsentligt bättre överblick än . PTS uppföljningsansvar bör även inbegripa regelbundna uppföljningar av de kostnader och nyttor som är förenade med bredbandsstödet. PTS bör i sina prognoser ta hänsyn till de bedöm- ningar som görs på regional nivå, exempelvis utifrån inrapportering av uppgifter till byanätskartan (se nedan). Väl underbyggda pro- gnoser kring behovet av offentligt stöd har inte minst betydelse för regeringen i samband med att stödprogram notifieras till kommis- sionen enligt . Med en nationell reglerings- myndighet som intar expertrollen i dessa frågor skapas en legiti- mitet i arbetet, som grundar sig i att medlemsstaten har god kunskap om effekterna av nationella stödprogram och deras kopp- ling till andra bredbandsinitiativ i landet. Förslag: Stödförvaltande myndigheter samlar in uppgifter från projekt som finansieras med bredbandsstöd. Uppgifterna ska vara så pass omfattande att de kan utgöra underlag till den natio- nella uppföljningen av bredbandsstödet. Myndigheterna rappor- terar dessa uppgifter, i lämplig form, till PTS inom efter varje avslutat kalenderår. För att underlätta uppföljning av det statliga bredbandsstödet behöver den information som lämnas från projekten till stöd- givande myndigheter vara mera omfattande än . Informationen bör också i möjligaste mån vara gemensam för alla stödprogram. Det bör i nya, uppdaterade stödförordningar på en övergripande nivå anges vilka uppgifter som ska lämnas från stödprojekten. PTS bör därefter få mandat att ta fram riktlinjer som mera utförligt reglerar vilka uppgifter som ska tas in. Vi är av uppfattningen att preliminära uppgifter bör lämnas i ansökan om stöd och slutliga uppgifter i samband med slutrapportering från projekten. Upp- giftslämnandet bör i vart fall omfatta antal hushåll och företag som får tillgång till bredband som en följd av projektet, koordi- nater/adresser för samtliga berörda hushåll och företag, samt övrig mer kvalitativ information om vad stödet medför. Det är även viktigt att uppgifter om stödprojekten som kan utgöra underlag för samhällsekonomiska analyser och nyttoberäkningar samlas in. Den information som lämnas av projekten kan därmed inte begränsas till antal hushåll som får tillgång till bredband, utan det är också viktigt att informationen möjliggör en analys av de långsiktiga effekterna av åtgärder som bredbandsstödet har finansierat, t.ex. uppgraderingar av befintliga nät som har ökat kapaciteten i dessa nät. Vi är av uppfattningen att informationshanteringen bör vara så enkel som möjligt och att det därför bör utvecklas en standar- diserad, digital lösning för hantering av information om bredbands- projekten. Vi föreslår därför att PTS får i uppdrag att ta fram en sådan lösning. Arbetet bör ske i dialog med länen, vilket lämpligen kan ske inom ramen för Länssamverkan Bredband 2.0. Förslaget omfattar tre moment. I ett första skede tar PTS fram ett förslag till riktlinjer om vilka uppgifter som bör samlas in rörande berörda projekt samt, via ovan beskrivna dialog med länen, ett förslag till en standardiserad, digital form för att hantera dessa uppgifter. Riktlinjerna och förslaget bör presenteras I ett andra skede tar PTS fram och beslutar om den standar- diserade, digitala lösningen. Detta bör ske . I det tredje skedet arbetar berörda myndigheter i enlighet med rikt- linjer och genom den standardiserade, digitala lösningen, för att göra en första avrapportering av information till PTS . Förslag: En nationell byanätskarta upprättas. Denna ska inne- hålla geografiska och tekniska uppgifter om befintliga nät, om stödfinansierade byanät och om geografiska områden inom vilka eller regionen gör bedömningen att en utbyggnad bör ske. Det huvudsakliga syftet med en sådan karta är att den ska underlätta ett samarbete mellan byalagen och olika opera- törer. PTS föreslås få ett nationellt ansvar för kartan. Vi har tidigare beskrivit att det i många fall finns skäl att betrakta byalagen som delar av kluster, snarare än som separata öar. När byalagen kopplas samman med varandra och samarbetar med pro- fessionella krafter skapas större möjligheter för byanäten att bli delar av en större marknad och att dra största möjliga nytta av den nätutbyggnad som har skett. För att underlätta en sådan utveckling är det också viktigt att tydliggöra i vilka områden som det har eta- blerats byanät, eller kluster av byanät, och hur marknadspotentialen ser ut i dessa områden. Vi föreslår därför att PTS ansvar som expert- myndighet inom sektorn elektronisk kommunikation med ansvar för nationell uppföljning av stöden kompletteras med ett ansvar för att ta fram en s.k. byanätskarta, som innehåller både infrastruktur som etablerats utan offentligt stöd och stödfinansierad infra- struktur. PTS bör i utformningen av byanätskartan ha en dialog med Lantmäteriet. Vår bedömning är att en första version av kartan kan presenteras i samband med att övrig information som PTS sam- manställt som en följd av sitt nationella uppföljningsansvar presen- teras, dvs. i samband med bredbandskartläggning alternativt upp- följning av bredbandsstrategin och . PTS bör sedan vid ett återkommande tillfälle, i samband med rappor- teringen av övrigt uppföljningsarbete, presentera en uppdaterad version av byanätskartan (även om den också bör uppdateras löpande). Förslag gällande den regionala nivån Förslag: Det som är nationella medfinansieringsmedel slås ihop med ordinarie bredbandsstöd inom landsbygdsprogram- met. Länsstyrelserna handlägger ansökningar om dessa medel. Nationella medfinansieringsmedel fördelas ut på varje läns- styrelse enligt den fördelningsnyckel som används för regional fördelning inom landsbygdsprogrammet. Vi föreslår att de medel som är nationella medfinansierings- medel, som tillförs och hanteras av PTS, bör slås ihop med det ordinarie bredbandsstödet (huvudstödet) inom landsbygds- programmet. Detta innebär i praktiken att bredbandsprojekten ansöker om en form av stöd (huvudstöd) från länsstyrelserna. Vi föreslår därför att det , då föränd- ringen föreslås ske, inte ska finnas några krav på offentlig med- finansiering av medel som tilldelas projekt inom ramen för lands- bygdsprogrammet, vilket bör tydliggöras i en ny förordning. Länsstyrelserna bör således vara handläggande myndigheter för ansökningar om stöd till bredbandsprojekt inom ramen för lands- bygdsprogrammet, och PTS bör som en följd därav inte längre ha i uppgift att handlägga ansökningar om medfinansiering av bredbandsstöd. Vi bedömer att det uppstår en ineffektivitet i stödsystemet när det finns olika nationella stöd- medel att söka och när handläggningen av dessa stödmedel dess- utom sköts av olika myndigheter. Det fanns tidigare större skäl för att låta PTS ta denna roll, bland annat för att det möjliggjorde ett närmande mellan nationell och regional nivå och utgjorde en tydlig åtgärd som underlättade för bredbandsutbyggnaden i . PTS har i viss mån medfinansierat bred- bandsprojekt som har fått kanalisationsstöd, något som upphör med vårt förslag. Vår bedömning är att det kan finnas skäl att, i samband med en ny förordning för kanalisationsstödet, se över det belopp som kanalisationsstödet maximalt kan omfatta. Förslag: Ett särskilt stöd föreslås för tillsättande av bredbands- koordinatorer. De årliga kostnaderna kan beräknas till för riket som helhet. Stödet föreslås i vart fall finnas som regeringen satt upp för att bred- bandsmålen ska uppnås, alltså till 2020. Bredbandskoordinatorn har fyra huvudsakliga uppgifter. För det första att bidra till ökade regionala insatser vad gäller information till, samverkan mellan och koordinering av berörda regionala aktörer i bredbandsfrågor. För det andra att arbeta med strategiska frågor på bredbands- området. I detta ingår också ett behov av ökade insatser vad gäller regionala uppföljningar inom bredbandsområdet. För det tredje att i samverkan med berörda regionala aktörer vara en drivande kraft i regionala marknadsanalyser. För det fjärde att underlätta ansökningsförfarandet och utifrån nationella riktlinjer bistå kommuner och byalag med frågor om prissättning, robusthet och driftsäkerhet, öppen- het och affärsmodeller. Den grundläggande orsaken till att det finns ett stort behov av bredbandskoordinatorer på regional nivå är att införandet av sådana koordinatorer kan bidra till att effektivisera det regionala arbetet och därigenom underlätta arbete för att uppnå målen i regeringens bredbandsstrategi. Det finns flera vinster med införandet av bredbandskoordinatorer. Genom att bidra till för- bättrad styrning och uppföljning i regionala bredbandsfrågor används resurserna mera effektivt. Det handlar dels om personella resurser, genom att bredbandskoordinatorerna medför att det finns tillräckliga resurser för både strategiskt arbete och operativt hand- läggningsarbete, men det handlar inte minst om att genom bättre styrning och uppföljning säkerställa att de resurser som finns i form av tillgängligt stöd för bredbandsutbyggnad verkligen riktas till de områden där behoven är som störst och där offentligt stöd inte riskerar att snedvrida konkurrensen på marknaden. Vi vill inte i detta delbetänkande fastställa att bredbandskoordi- natorerna med nödvändighet ska vara placerade vid exempelvis länsstyrelser. Som tidigare nämnts pågår förhandlingar om kom- mande bredbandsstöd på EU-nivå och utfallet av dessa för- handlingar kan få konsekvenser för bedömningen av hur förslaget om bredbandskoordinatorer blir mest ändamålsenligt. Det råder stor enighet på alla organisatoriska nivåer om att regional samverkan och en tydlig regional kontaktyta på bred- bandsområdet är en framgångsfaktor för arbetet med bredbands- stöd. Vi gör, mot bakgrund av uppdragets storlek, bedömningen att det är nödvändigt att regeringen avsätter för ändamålet. Fördelningen av medel till olika delar av landet bör göras av regeringen efter en väl avvägd bedömning, där behovet av insatser på de områden som pekats ut ovan bör vara styrande. Regeringen bör i samband med beslut om medel fastställa riktlinjer för bredbandskoordinatorernas arbete. Förutsatt att beslut sker bör berörda regionala aktörer förbereda sig organisatoriskt (t.ex. genom rekrytering) för införandet av bred- bandskoordinatorer. Tillskottet av medel bör inkluderas i rege- ringens budgetproposition och således kunna utnyttjas av berörda regionala aktörer från . Förslag: PTS ges i uppdrag att ta fram en central webbplats som innehåller alla nationella riktlinjer för bredbandsstöden, samt övrigt relevant material. Arbetet bör ske i samverkan med regionala aktörer i alla län, vilket lämpligen sker inom ramen för Länssamverkan Bredband 2.0. Det finns på bredbandsområdet behov av ett samverkansforum mellan län, på handläggar- och/eller koordinatornivå, och det finns även behov av ett forum för informationsutbyte och samverkan mellan nationella och regionala myndigheter. Ett sådant forum, som drivs av PTS, finns etablerat och går under namnet Länssamverkan Bredband 2.0.. Vår uppfattning är att detta forum väl fyller sin funktion och bör fortsätta att arbeta på inslagen linje. Det finns emellertid ut- rymme för ökade informationsinsatser från detta forum och vi föreslår därför att gruppen skapar/alternativt använder sig av existerande webbplats för att ge relevant information om bred- bandsstöd. Målgrupperna för denna informationsinsats är i första hand regionala aktörer, som i sin tur kan vidareförmedla inform- ationen till kommuner och byalag. Förslaget bör enligt vår bedöm- ning realiseras . I nedanstående tabell sammanfattas förslagen, med avseende på genomförandetidpunkter och kostnader. Sammanfattning av delbetänkandets förslag PTS tar fram nationella PTS ansvarar för nationell PTS tar via dialog inom ramen för LSB 2.0 fram riktlinjer om uppgifter och förslag till standardiserad, digital form PTS tar fram och beslutar om standardiserad, digital form Berörda myndigheter arbetar enligt riktlinjer och med standardiserad, digital form PTS tar fram byanätskarta PTS tar fram en första Detta belopp inkluderas i budgetpropositionen inför budgetår 2015. Medfinansiering slås ihop med huvudstöd inom lands- bygdsprogrammet och PTS uppdrag att handlägga med- finansiering upphör Länsstyrelserna handlägger ansökningar om stödmedel inom ramen för landsbygds- programmet fr.o.m. Intäkt om (minskade kostnader för administration av hand- läggning av medfinan- siering), används för finansiering av PTS till- kommande uppgifter 2014 och därefter samma belopp införs på regional nivå Detta belopp inkluderas i av koordinatorer (t.ex. åtminstone till och med PTS tar via dialog inom ramen för LSB 2.0 fram central 217(10) Utredningen om utvärdering av Trådlösa teknikers bidrag till bredbandsstrategin Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin har inkommit med en förfrågan till () om att bistå utredningen med en beskrivning av: 1.Vad trådlösa tekniker kan bidra med i fråga om överförings- hastighet och befolkningstäckning. 2.Vad ett användande av 700 MHz-bandet för mobilt bredband skulle tillföra i fråga om överföringshastighet och befolk- ningstäckning. Dessa frågeställningar ska ses i förhållande till de mål som rege- ringen och EU satt upp för utbyggnaden av bredband. De tekniska förutsättningarna för trådlösa tekniker bör beskrivas i förhållande till trådbundna teknikers. () inkommer härmed med ett PM som syftar till att besvara ovanstående frågor. PTS redogör i sitt svar för en mängd viktiga antaganden som är helt centrala för resultaten. Det är således av vikt att resultaten presenteras i sitt sammanhang. -Preliminära resultat gällande trådlösa teknikers bidrag till bred- bandsstrategin Preliminära resultat gällande trådlösa teknikers bidrag till bredbandsstrategin Svar på fråga 1: Vad trådlösa tekniker kan bidra med Trådlösa tekniker har en viktig roll när det kommer till att bidra till att uppfylla målen i bredbandsstrategin. Det är framförallt mobilnät baserat på en vidareutveckling av LTE (LTE Advanced) som för- väntas stå för detta bidrag. PTS har tidigare redovisat bedömningar1 som visar att det finns förutsättningar att erbjuda /s med det spektrum som redan tilldelats. PTS har också redovisat en bedömning av i vilken utsträckning som fast bredband via mobilnäten (med riktantenn utomhus)2 kan bidra till målet om tillgång till /s.3 Den analysen avgränsades till att endast gälla de områden som enligt PTS prognos inte kommer att kunna få tillgång till /s med trådbunden teknik. För dessa områden gjordes en beräkning av hur många som kan förväntas få /s med trådlös teknik. PTS uppskattade att av de hushåll som inte har tillgång till /s med trådbunden teknik , kommer kunna få det via mobilnäten. PTS bedöm- ning var att basstationer placerade mer än en kilometer utanför tätort inte förväntas använda frekvensband över 1GHz och därmed skulle kapaciteten från dessa basstationer inte räcka till för att erbjuda en god /s-tjänst enligt PTS definition. Med hjälp av underlag utreder PTS för närva- rande i vilken utsträckning som fast bredband via mobilnäten (med riktantenn utomhus), skulle kunna bidra till målet om tillgång till /s. En slutgiltig bedömning är att vänta , i PTS rapport av regeringens bredbandsstrategi , men PTS kan , baserat på underlag , redovisa preliminära resultat. Detta är inte slutgiltiga resultat och läsaren bör ta i beaktande att de preliminära slutsatser som här redovisas är resultatet av teoretiska och statistiska modeller, vilka kan skilja sig markant från den verkliga situationen. PTS preliminära uppskattningar ger vid handen att det i beräknas vara ungefär femhundratusen hushåll4 som saknar 1Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi PTS-ER 2013:10. 2Beräkningen utgår ifrån att riktantennen sitter utomhus . 3Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi PTS-ER 2013:10. 4Överföringshastigheter och befolkningstäckning för företag har inte tagits med i dessa preliminära beräkningar. tillgång till bredband med en överföringshastighet om /s via fasta tekniker. eller 425 000 av dessa hushåll bedöms kunna få tillgång till /s med hjälp av trådlösa tek- niker (fast bredband via mobilnäten) om redan tillgängligt fre- kvensutrymme utnyttjas. Beräkningarna är baserade på en rad anta- ganden som redovisas nedan. Bedömningen förutsätter en uppgradering till LTE Advanced i mobilnäten, något som förväntas ske med start och pågå fram , och således inte är att betrakta som ett offensivt antagande. Fördelen med LTE Advanced jämfört med nuvarande standard för LTE, är att det är möjligt att aggregera frekvensområ- den från skilda frekvensband, vilket i sin tur medger högre data- kapacitet och överföringshastighet till slutanvändaren. Beräkningar bygger vidare på ett antagande om att det finns tre stora nätägare och att var och en av dessa endast använder sitt eget fre- kvensutrymme. Baserat på de befintliga tilldelningarna i 800 och 900 MHz-bandet antas varje nätägare använda i 800 MHz- bandet och i 900 MHz-bandet för LTE Advanced (ned- länk5), alltså totalt var. Antalet parallella mobilnät som har byggts ut och uppgraderats till LTE Advanced i de berörda områdena har stor betydelse för utfallet. Att av de som saknar tillgång till /s med fasta tekniker kan få det med hjälp av trådlösa tekniker är baserat på ett antagande om endast ett mobilnät per mobilmast.6 Detta antagande bedöms vara konservativt varför kan sägas utgöra en lägsta nivå av den sannolika andelen som kommer kunna komma /s genom fast bredband via mobilnäten. Antas istället tre nät per mobilmast är det, med samma antaganden i övrigt, så mycket som eller 485 000 av hushållen som beräknas få tillgång till /s med hjälp av trådlösa tekniker av de hushåll som inte får tillgång till denna hastighet med fasta tekni- ker. Tre nät per basstation där fiber saknas är inte sannolikt men visar på betydelsen av antalet parallella nät. Dessutom ges en indi- kation på vad som tekniskt skulle kunna nås vid i övrigt gynn- samma förutsättningar för utbyggnad och uppgradering i dessa områden. 5Upplänksprestandan är ofta betydligt lägre än nedlänksprestandan, speciellt i utkanten av täckningsområdet där den i många fall kan vara begränsad till någon enstaka Mbit/s. 6Med mobilmast avses här en fast installation med sändare oavsett om sändaren är placerad på en mast eller inte. Det är viktigt att notera att PTS inte har gjort någon uppskatt- ning av vilken utbyggnad av mobilnäten som är trolig. Därmed kan resultaten inte jämföras med PTS uppskattningar av utbyggnaden av fiber, som utgår ifrån två olika scenarier där graden av investe- ringar skiljer scenarierna åt. Beräkningarna utgår ifrån att de mål som EU satt upp för utbyggnaden av bredband kan definieras som andel hushåll med möjlighet att beställa internetabonnemang, som under förhållande- vis gynnsamma omständigheter, medger en faktisk överföringshas- tighet på /s nedströms och som under bråd timme medger en faktisk överföringshastighet på i genomsnitt /s. PTS beräkningar utgår ifrån antagandet att samtliga mobilmas- ter, inklusive de som enbart har GSM-utrustning, kommer att bestyckas med LTE Advanced-utrustning . PTS ute- sluter inte fler sändare men det antagande som ligger till grund för analysen är att det i stort inte kommer att tillkomma några helt nya mobilmaster i de områden som saknar täckning med fiber. De investeringar som görs antas istället handla om en uppgradering av utrustningen i mobilnäten som i praktiken innebär att mobilope- ratörerna byter ut basstationsutrustningen till sådan som också stödjer LTE och LTE Advanced. Förtätningar av näten i de berörda områdena antas framförallt ske genom att nätägarna använder fler av övriga nätägares befintliga mobilmaster för att komplettera sin befintliga utbyggnad. Även de antaganden som görs avseende investeringstakten för fiber innehåller en grad av osäkerhet som påverkar bedömningen av bidraget ifrån trådlösa tekniker. En högre grad av fiberutbyggnad gör att bidraget till bredbandsmålet från trådlöst, sett till antalet hushåll som endast kan få kapacitet via mobilnäten, minskar, eftersom det då är fler hushåll som kan få bredband både via fiber och via trådlös infrastruktur. Andelen av de hushåll som bara täcks av trådlös infrastruktur som kan få tillgång till /s ökar emellertid. Det har att göra med att det vid en högre grad av fiber- utbyggnad uppskattas bli färre hushåll per mobilmast som ska dela på den tillgängliga kapaciteten, eftersom en högre andel hushåll istället förutsätts använda bredband via fiber. Innebörden är att också de antaganden som görs avseende fiberutbyggnad påverkar bedömningen av andelen som kan få en viss kapacitet med hjälp av fast bredband via mobilnäten. Det finns i sammanhanget en del grundläggande aspekter om spektrum och vågutbredning som bör noteras. generellt högre överföringshastigheter och frekvenser i låga band har generellt bättre räckvidd än frekvenser i höga band. Detta för- hållande innebär att samma överföringshastighet kan erhållas i ett större täckningsområde i de lägre frekvensbanden i än i de högre. Genom att mottagen effekt avtar med avståndet från mobilmasten går överföringshastigheten ner när avståndet ökar. Förutom att överföringshastigheten avtar med stigande avstånd från mobilmasten så minskar också sannolikheten för täckning. Inom en basstations teoretiska täckningsområden uppstår det alltid punktvis fläckar där täckning saknas, till exempel bakom byggna- der, berg eller andra hinder. Generellt gäller att ju längre bort från mobilmast desto fler punkter utan täckning kan uppstå och desto lägre sannolikhet för täckning. Det som avhandlas i detta PM är befolkningstäckning, det vill säga täckning till fasta hus- håll. Detta begrepp bör inte förväxlas med begreppet yttäckning med vilket avses hur stor andel av yta, som med en viss sannolikhet, har täckning. Radio innebär alltid en viss grad av osäkerhet genom att det är fråga om sannolikheter. PTS hanterar i sina beräkningar denna osä- kerhet genom att ta fram det faktiska avståndet till mobilmast för varje hushåll och kombinera detta med en beräknad sannolikhet för att respektive hushåll skall kunna få /s. Härigenom nås god kunskap om hur många som har stor sannolikhet att erhålla /s och hur många som har låg sannolikhet att få det. Genom att på detta sätt beräkna statistisk sannolikhet över populationen fås en uppskattning av antalet hushåll som förväntas kunna få till- gång till /s via mobilnäten. PTS planerar att redovisa en mer utförlig beskrivning av den underliggande modellen tillsammans med fler resultat i PTS rapport, Uppföljning av regeringens bred- bandsstrategi som kommer att publiceras . Teknikutvecklingen innebär att vad som är möjligt att få ut avseende överföringshastighet fortsätter att öka. Det gäller såväl fasta som trådlösa tekniker. Historiskt har de fasta tek- nikerna legat ungefär före de trådlösa teknikerna rent pre- standamässigt. Baserat på historien skulle trådlösa tekniker vara i samma nivå som de fasta teknikerna är . kan trådlösa tekniker med redan befintlig spektrummängd demon- strera hastigheter på 1 Gbit/s och kommer därmed upp till samma hastigheter som fiber. Det är inte osannolikt att skillnaden i över- föringshastighet mellan fast och trådlöst kommer att minska.