sou · H2B312 · 2014-03-12 00:00:00 — Möjligheten att göra detta är angelägen bland annat mot bak- grund av att även för specialskolan och sameskolan finns kunskaps- mål som motsvarar dem som gäller för . Det kan därför ses som en fråga om likvärdighet att resultaten kan följas upp och att utbildningens långsiktiga effekter kan analyseras för dessa skol- former på motsvarande sätt som för – trots att det här i flera fall handlar om förhållandevis små elevgrupper. Enligt vår uppfattning ger den lagstiftning som omgärdar uppgiftsinsamling och redovisning av statistik ett nödvändigt och tillräckligt skydd för individen. 10.3.3Uppgifter om undervisningens förutsättningar och genomförande Med undervisningens förutsättningar avses här förhållanden som har att göra med undervisningstiden och dess fördelning på olika årskurser, sammansättningen av elevgrupper, förekomsten av sär- skilt stöd samt lärarnas formella kompetens etc. Med genomföran- de avses t.ex. skolans arbetssätt och användning av läromedel etc. Data för utvärdering – utvecklingsbehov Planerad och faktiskt genomförd undervisningstid Bland annat från forskarhåll har framförts att det är angeläget att kunna utvärdera hur resultaten påverkas av skolornas fördelning av undervisningstiden. Det finns dock inte någon nationellt insamlad information om detta. För gäller enligt skollagen52 att den totala undervis- ningstiden för varje elev ska vara . Därutöver framgår av bilaga till skollagen hur timmarna ska fördelas på olika ämnen eller ämnesgrupper. Både totalt och per ämne eller ämnesgrupp gäl- ler detta för hela , dvs. Av bilagan framgår också att av det totala antalet får användas för skolans val. Därvid får antalet timmar per ämne eller ämnesgrupp minskas med högst . Detta gäller dock inte för svenska eller svenska som andraspråk och för matematik. Enligt skolförordnin- gen53 beslutar huvudmannen efter förslag av rektorn om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna. Huvudmannen har således en stor frihet att fördela tiden inom ramen för timplanen. Det gäller särskilt de huvudmän som genom beslut enligt en särskild bestämmelse54 är undantagna från skyldig- heten att följa timplanen. Samtliga skolor och huvudmän måste dock ta hänsyn till ämnenas kursplaner vid planeringen av undervis- ningen. Med ett par undantag har samtliga ämnen ett centralt inne- håll angivet i kursplanen för årskurserna 1–3, 4-6 respektive 7–9. Hem- och konsumentkunskap och moderna språk saknar centralt innehåll för årskurserna 1–355. Det går således inte att helt avstå från att undervisa i ett ämne under de tidigare åren, för att ta igen detta . Bestämmelserna om undervisningstiden infördes i denna form huvudsakligen i och med läroplan (Lpo 94). betonade i sitt slutbetänkande vikten av att läroplan, kursplaner och timplan skulle lämna ett friutrymme för professio- nell lokal utveckling av skolan. Regeringen underströk att timpla- nens bestämmelser inte skulle få utgöra ett hinder för pedagogiskt nytänkande och förändring. I och med Lpo 94 kom därför målen 5210 kap. 5 § skollagen (2010:800). 539 kap. 4 § skolförordningen (2011:185). 5410 kap. 6 § punkt 4 skollagen (2010:800). 55Detta gäller dessutom för teckenspråk för hörande, som kan väljas inom språkvalet i års- kurserna 4–9. Data för utvärdering – utvecklingsbehov för utbildningen att betonas starkare än undervisningstiden i det enskilda ämnet. Frånvaron av en detaljerad timplan har medfört att det inte funnits data om fördelningen av undervisningstiden. Det saknas även jämförbar information på huvudmannanivå. Dels sam- lar inte alla huvudmän (kommunala och fristående skolor) in dessa uppgifter, dels är inte principerna för insamling de samma. införde dock en ny uppgiftsinsamling av grundskolornas planerade undervisningstid per ämne och årskurs. Skolorna ska uppge den tid som schemaläggs. Det sker däremot ingen insamling av uppgifter om faktiskt genomförda lektioner. har främst använt de insamlade uppgifterna i ett rege- ringsuppdrag om den garanterade undervisningstiden, men ny offi- ciell statistik över den planerade undervisningstiden ska tas fram . Det kommer enligt att göra det möjligt att analysera uppgifterna om skolors planerade undervisningstid i kombination med skolornas resultatuppgifter. Uppgifter om plane- rad undervisningstid samlas dock in per årskurs och inte på individ- nivå. Utredningen bedömer att det är angeläget att kunna utvärdera hur skolornas fördelning av undervisningstiden påverkar resultaten. Den insamling som nu initierat är värdefull och mot- svarar en rimlig ambition för en löpande insamling. Rapporteringen i skolornas administrativa system gör att det knappast är möjligt att med någon kvalitet löpande samla in uppgifter om faktiskt genom- förda lektioner, vilket annars vore att föredra. För en mer fördjupad analys räcker dock, enligt vår bedömning, inte uppgifter som utgår från en planerad schemaläggning. Insam- ling av uppgifter om faktiskt genomförda lektioner bör i stället genomföras i form av särskilda studier som genomförs vid en speci- fik tidpunkt. Även sådana undersökningar kan genomföras med viss regelbundenhet och därmed också utgöra en del av det natio- nella uppföljningssystemet. Här måste dock nyttan vägas mot kostnaden för en sådan insamling. Frågan om hur uppgifter om undervisningstiden kan samlas in är dessutom beroende av vad som händer med bestämmelserna om timplan . Data för utvärdering – utvecklingsbehov Från flera håll har vikten av uppgifter om undervisningsgruppens sammansättning (klasstorlek och vilka klasskamrater som ingår i undervisningsgruppen) betonats då sådana faktorer kan ha betydel- se för elevernas studieresultat. För att bättre kunna studera sam- banden krävs, menar man, bättre och mer heltäckande information om vilka undervisningsgrupper som varje elev tillhör, dvs. möjlig- heter att göra en koppling mellan elev och undervisningsgrupp. har tidigare samlat in uppgifter om klasstorlek. Insam- lingen upphörde dock när regelverket ändrades . I den nuvarande insamlingen av uppgifter om elever i ska skolorna rapportera klassbeteckning för samtliga elever. Skolorna kan fritt namnge klassbeteckningarna enligt den benämning som används lokalt. har bara använt uppgiften som en hjälpvariabel vid återkontakter med skolor om felaktig inrapporte- ring. På grund av kvalitetsbrister i uppgifterna om klassbeteckning har det enligt inte gått att publicera uppgifter om klass- storlek. Verket utreder vilket sätt som skulle kunna ge kvalitet i uppgiften om klassbeteckning utan att påtagligt påver- ka uppgiftslämnarbördan. Förutom att använda klassbeteckningen för att beräkna klasstorlek kan uppgiften även ge information om hur klasser sätts samman. Klassbeteckningen kan däremot inte ge någon helt korrekt bild av förutsättningarna för undervisningen, eftersom de faktiska undervisningsgrupperna varierar över såväl läs- år, vecka som dag och mellan ämnena. Utredningen bedömer att det vore värdefullt om det gick att publi- cera uppgifter om klasstorlek. Detta trots att klass och undervis- ningsgrupp inte är samma sak. Med begreppet klass menas i första hand en administrativ indelning av eleverna som gäller för . Vill man studera hur undervisningsgrupperna faktiskt ser ut i skolan krävs dock enligt vår uppfattning andra metoder för upp- giftsinsamlingen, t.ex. olika former av observationsstudier. Detta då en undervisningsgrupp kan skapas av lärarna själva utifrån peda- gogiska överväganden, ha varierande varaktighet och bestå av en del av eleverna i en klass eller av elever från flera olika klasser. Att behöva redovisa alla de pedagogiskt motiverade konstellationer Data för utvärdering – utvecklingsbehov som skapas till och från i verksamheten i register skulle medföra ett betydande merarbete för lärarna. Omfattningen av det särskilda stöd som skolorna ska ge elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen är en fråga som har stort intresse för föräldrar, huvudmän och verksamma i skolan. införde en ny uppgiftsinsamling av upp- gifter om särskilt stöd i på aggregerad nivå per skola, årskurs och kön. Uppgifterna avser förekomst av åtgärdsprogram, särskild undervisningsgrupp, anpassad studiegång och studiehandled- ning på modersmålet. Däremot samlas inte uppgifter in om orsakerna till det särskilda stödet. Den officiella statistik som publicerades gav endast en översiktlig bild över det särskilda stödet i och vilka tänkbara brister som kan finnas på system- nivå. planerar att samla in uppgifter på individnivå om sär- skilt stöd. Insamlingen avses ske för de elev- grupper där man samlar in uppgifter på individnivå för andra variabler. Det bör vidare noteras att uppgifter om stödundervisning även samlas in inom ramen för de s.k. elevpanelerna. Det gäller dock endast för ett urval elever och omfattar inte lika många typer av uppgifter om stöd som den insamling planerar. Utredningen bedömer att den utveckling som för när- varande genomför motsvarar de önskemål som man kan ställa på data över särskilt stöd. Det har påpekats att register över pedagogisk personal (lärarregistret) har haft brister, som begränsat registrets använd- barhet för att göra mer detaljerade analyser. har på regeringens uppdrag utvecklat registret över pedagogisk personal (lärarregistret) i syfte att få fram Data för utvärdering – utvecklingsbehov ett mer detaljerat underlag. Målsättningen är, enligt regeringen, att verket ska kunna följa hur stor del av undervisningen som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet. Genom att kombinera uppgifterna från lärar- registret med register över legitimerade lärare kommer det att vara möjligt att följa upp lärarnas formella ämneskompetens nationellt men även på huvudmanna- och skolnivå. Utredningen bedömer att den utveckling av lärarregistret som genomfört motsvarar de önskemål som framställts i fråga om detta register. Möjlighet att koppla samman lärare och elev Ökade möjligheter att statistiskt koppla samman elever med de lärare som undervisat dem har efterfrågats. Värdet av uppgifter som belyser vad som – förutom den formella utbildningen – karaktäri- serar en bra lärare har framhållits. Man menar att det skulle innebä- ra nya möjligheter att studera lärarnas betydelse för elevernas resultatutveckling och bidra till att ge en ökad förståelse för vilka läraregenskaper som är särskilt viktiga. För att kunna forska om dessa frågor krävs information om vilka lärare som undervisar vilka elever i vilka ämnen. Rent tekniskt skulle det sannolikt, enligt , vara möjligt att koppla samman uppgifter om elever med uppgifter om lärare. Det finns dock ett antal svårigheter som riskerar få till följd att uppgifterna skulle få låg kvalitet. För det första försvåras kopplingen mellan lärare och elev av att endast elevens personnummer ska registreras i betygskatalogen, inte lärarens. Det är endast den betygsättande lärarens namn och titel som ska registreras56. Namn är aldrig en bra identifierare vid koppling av data. För det andra kommer inte den undervisande lärarens namn att registreras i betygskatalogen i de fall denne är obehörig. I stället registreras den betygssättande lärarens (eller rektorns) namn57. 56SKOLFS 2011:123 8 §. 57Bestämmelserna om att en obehörig lärare inte får sätta betyg trädde i kraft . Data för utvärdering – utvecklingsbehov Detta innebär att det inte är möjligt att analysera betydelsen av om undervisande lärare är behöriga eller inte. För det tredje finns det fall där det inte räcker med att identifiera de ämnen lärarna undervisar i för att koppla elev och lärare i ett ämne. Det gäller då flera lärare undervisar i samma ämnen på en skola och då en lärare undervisar i ett flertal ämnen. Det behövs även en koppling som talar om vilket ämne just den eleven blivit undervisad i för just den läraren. För det fjärde möter elever som är i behov av särskilt stöd (av eleverna i ) andra personalkategorier än sin lärare, både direkt och indirekt. Eleven kan få direkt stöd, t.ex. av resurspersonal eller speciallärare, men den ansvarige läraren kan också få stöd av t.ex. en specialpedagog för att skapa en undervis- ningssituation för eleven som utgår från elevens individuella behov. Utredningen bedömer att den efterfrågade möjligheten att koppla samman lärare och elev på registernivå är intressant då den skulle möjliggöra analyser på nationell nivå av vilken betydelse lärares utbildning har för elevers skolframgång och framtida yrkesliv. Det skulle ge möjlighet att analysera betydelsen av att lärare har en lärarutbildning eller betydelsen av att lärare har utbildning i det ämne de undervisar i. Mot bakgrund av de svårigheter som redovisats ovan är det dock svårt att motivera en utökad uppgiftsinsamling av det slag som efterfrågas. Det är helt enkelt svårt att åstadkomma en koppling av data mellan lärare och elev i de administrativa registren som svarar mot de kvalitetskrav som bör ställas för att data ska kunna använ- das vid kvalificerad analys. Det skulle dessutom medföra en kraftigt utökad utgiftsbörda för skolorna samt öka kostnaderna för system- leverantörerna. Framför allt är det svårt att se den verkliga nyttan, givet de pro- blem som registren är behäftade med. Varje elev i registret har under sin skoltid många olika lärare. Vissa av dessa kommer inte att vara möjliga att koppla till eleven. Eftersom kunskapande är en process så räcker det inte att koppla elev och lärare i exempelvis årskurs 9. Hela skoltiden har betydelse för resultaten, varför man åtminstone behöver uppgifter om undervisande lärare vid ett antal tidpunkter under , t.ex. årskurserna 3, 6 och 9, och detta per ämne. Det handlar med andra ord om en ansenlig mängd uppgifter som inte registreras . Att betygssättande lärare inte alltid är lika med undervisande lärare är ytterligare ett problem. Data för utvärdering – utvecklingsbehov Enligt vår uppfattning är det av olika anledningar knappast rea- listiskt att kraftigt utöka kravet på registrering i de administrativa systemen. En sådan uppgift skulle antingen belasta lärarna själva, i ett läge när ambitionen är att avlasta dem administrativa uppgifter, eller innebära utökade uppgifter för administrativ personal på sko- lorna. Dessutom skulle sannolikt den utökade registreringen och samkörningen av många lärare uppfattas som en långtgående kontroll av deras arbete. Även om vi delar uppfattningen att studier av lärarnas och olika läraregenskapers betydelse för elevernas resultatutveckling är viktiga, anser vi således inte att nyttan av att kunna koppla uppgif- ter om lärare och elev i de administrativa registren uppväger kost- naderna och den belastning detta skulle innebära för skolorna. Frågor om vad som kännetecknar en bra lärare är dessutom komp- lexa till sin natur och kan enligt vår uppfattning bättre studeras med andra metoder. Utredningen konstaterar att vissa uppgifter redan finns i skolornas register – även om de inte är sammankopp- lade i systemen och är exporterbara – som kan samlas in i samband med särskilda studier, företrädesvis för ett representativt urval av skolor. Förutsättningarna för att studera vad som fungerar i klassrummet anses från flera håll vara begränsade. Man noterar att det sak- nas uppgifter om hur rektorer och lärare använder sin tid i skolan och om vilka pedagogiska arbetssätt som tillämpas. Forskare har i olika sammanhang efterfrågat kompletterande uppgifter om hur undervisningen bedrivs, gruppindelningar, åtgär- der för att individualisera undervisningen, pedagogiska metoder, läxor, prov, samverkan med föräldrarna, etc. Man vill bland annat kunna studera hur detta samspelar t.ex. med lärares kunskaper. Sådan information skulle enligt forskarna kunna samlas in genom exempel- vis enkätundersökningar som riktas till ett (roterande) urval av skolor och där enkäterna är utformade så att informationen görs kvantifierbar. Även uppgifter om klassrumsklimat, elevernas motiva- tion, samt hur mycket tid de lägger på sitt skolarbete i skolan och , skulle enligt forskarna kunna bidra till ökad kunskap om förutsättningarna för lärandet. Data för utvärdering – utvecklingsbehov Det nationella uppföljningssystemet kan belysa utbildningens förutsättningar och resultat. Däremot innehåller inte systemet någ- ra uppgifter om olika undervisningsprocesser, dvs. om vad som sker i klassrummet, eller hur det upplevs av eleverna. Här aktualise- ras i än högre grad än för uppgifter om undervisningens förutsätt- ningar frågan om vilka uppgifter som bör samlas in som regis- terdata, vad som kan samlas in genom periodiskt återkommande uppföljningar och vad som behöver vara föremål för särskilda stu- dier (ad hoc). Processerna i klassrummet (frågor om arbetssätt, läromedelsan- vändning, klassrumsklimat, elevernas motivation, m.m.) kan bely- sas med olika metodiska ansatser och tekniker. Exempelvis har genomfört en enkätundersökning – Attityder till skolan – bland elever i årskurs 7–9 samt bland lärare i hela grund- och gymnasieskolan58. Vissa år har undersökningen kompletterats med en föräldraenkät. Attityd- undersökningen syftar bland annat till att bidra till en fördjupad diskussion om skolan och ge signaler till ytterligare analyser. Under- sökningen innehåller uppgifter om lärares kompetens och skick- lighet, skolans arbetssätt och miljö för lärande, stöd, motivation, trivsel, trygghet, stress och krav i skolan samt kränkningar. Utredningen har övervägt om arbete med Attityder till skolan kan utvecklas metodologiskt och i fråga om innehållslig bredd för att möta forskarnas behov. Vi konstaterar dock att atti- tydundersökningen som den varit utformad inte kan utgöra en utgångspunkt för att möta forskarnas efterfrågan på ytterligare data om skolans arbetssätt. Attitydundersökningen görs för det första på ett för litet urval för att det ska vara möjligt att bryta ner data på lägre nivåer, för det andra måste man ange på förhand vilka samkörningar man planerar att göra. Genom att svara på enkäten ger varje individ i urvalet sitt samtycke. Personnummer (löpnum- mer) finns förvisso för de individer som ingår i urvalet och för de enkätsvar som inkommit kan samkörning göras, men när kör- ningen gjorts avkodas uppgifterna, dvs. personnumret gallras bort. Detta medför att uppgifter i attitydundersökningarna därefter inte kan samköras med uppgifter i andra register, vilket begränsar atti- tydundersökningens värde för forskningen. Om Friskolekommitténs förslag om en kundundersökning för skolan realiseras kan detta komma att påverka attitydunder- 58 (2013) Attityder till skolan 2012. Data för utvärdering – utvecklingsbehov Enligt uppgift från kan denna komma att få ett mer avgränsat innehåll jämfört med . Även Skolinspektionens enkätundersökningar till elever, lärare och för- äldrar bör vägas in i detta sammanhang. Syfte med dessa är dock att ge underlag inför tillsyn och enkäterna är anonyma, bl.a. för att hålla uppe svarsfrekvensen. Utöver återkommande attitydundersökning finns också vissa longitudinella data med koppling till under- visningen i de s.k. elevpanelerna som SCB samlar in i samarbete med bl.a. vid . Det gäller uppgifter om bl.a. stödundervisning, hemspråksundervisning och språkval. Inom ramen för UGU samlas dessutom uppgifter in om bl.a. inställning till skolan och skolmotivation för elever i årskurs 6 samt genom enkäter till lärare, som undervisar vissa kohorter av elever, personliga uppgifter relaterade till arbetet som lärare, klass- storlek och klassammansättning, undervisningen samt skolans kvalitet. Utredningen bedömer att det är viktigt att undersöka olika möjlig- heter för att öka kunskapen om skolans arbetssätt. Det bör vara fullt möjligt att belysa vissa aspekter av skolans arbetsätt genom exempelvis enkätundersökningar som riktas till ett (roterande) urval av skolor och där enkäterna utformats så att svaren är möjliga att omvandla till kvantifierbar information på skolnivå. För att förbättra informationsläget inom detta område krävs att en ny undersökningsdesign utvecklas. För som statistikansva- rig myndighet är detta en resursfråga. Myndigheten måste också ta hänsyn till skolhuvudmännens uppgiftslämnarbörda. Vi menar dessutom att det finns anledning att vara försiktig med vilken typ av direktinsamlade uppgifter som registreras i det löp- ande statistiksystemet. Svar på frågor om hur undervisningen organiseras eller genomförs, kan vara känsliga för tidens gång. Sättet att tolka en fråga och att besvara den kan påverkas av att kontexten runt frågan och runt den som besvarar den förändras. Dessutom måste det vägas in att det blivit allt svårare att uppnå en hög svars- frekvens på enkätundersökningar, särskilt om personnummer/löp- nummer registreras. Vår bedömning är att skolans arbetsätt är ett område där det finns anledning för olika aktörer att successivt utveckla nya instru- ment eller att komplettera redan befintlig uppgiftsinsamling. Det gäller inte endast . Vill man bygga upp longitudinella Data för utvärdering – utvecklingsbehov register med data av detta slag bör även övervägas vilken roll t.ex. UGU kan spela. Även i detta fall blir det en fråga om finansiering. Uppgifter om vilka läromedel som används har efterlysts. Uppgif- terna skulle kunna användas för att utvärdera effekterna av lärome- del och arbetssätt. Utredningen bedömer att det är av stort värde att kunna följa utveck- lingen på läromedelsområdet. Detta bl.a. mot bakgrund av den stora frihet som skolan och läraren har att välja läromedel och besluta om hur dessa ska används i undervisningen. Denna frihet påverkar sam- tidigt förutsättningarna att studera läromedelsanvändningen i ett statistiksystem. Utredningen konstaterar att gör en återkommande enkätstudie med it-inriktning. Eventuella ytterligare uppgifter bör ingå i den återkommande enkätundersök- ningen eller i särskilda riktade undersökningar av läromedelsanvänd- ningen. 10.3.4Uppgifter om undervisningens resultat Frågan om systemet för att följa kunskapsresultaten i den svenska skolan har redan behandlats i föregående kapitel. Här kom- menteras därför endast några specifika frågor om de nationella pro- ven samt frågan om tidiga bedömningar. Mer objektiv rättning av nationella prov Tillgång till goda data för att kunna göra olika slags jämförelser och analyser, t.ex. av orsakssamband, är en fråga som lyfts fram från flera håll. För att säkra tillgången till goda data krävs, menar man, en mer objektiv rättning av de nationella proven. Utredningen uppfattar inte att det ligger inom ramen för direktiven att lämna förslag när det gäller frågan om behovet av mer objektiv rätt- ning av nationella prov. rör inte data som behövs utan handlar mer specifikt om kvaliteten på de data som finns. Vi har dessutom i föregående kapitel föreslagit att en utredning till- Data för utvärdering – utvecklingsbehov sätts för att se över hela systemet för att följa kunskapsresultaten i den svenska skolan. En sådan utredning bör i så fall även pröva frågan om hur rättningens kvalitet kan förbättras. Några tankar vill vi dock förmedla. Att prov ska rättas så objektivt som möjligt är självklart, hur detta ska gå till är dock mindre självklart. Förmågan att bedöma är central i lärarens profession. Att ta ifrån läraren uppgiften att bedö- ma proven skulle därför kunna uppfattas som en deprofessionalise- ring av lärarkåren. Dessutom skulle provens förebildliga ambition riskera att gå förlorad eller åtminstone minska. är kravet på likvärdig bedömning vid rättningen av de nationella proven viktig. De omrättningar som Skolinspektionen har genomfört visar att proven i hög grad bedöms på samma sätt av elevernas lärare och Skolinspektionens omrättare. I två delprov, nämligen de längre skrivuppgifterna i engelska och svenska i årkurs 9 och gymnasieskolans kursprov i samma ämnen, finner man dock större avvikelser mellan lärarnas ursprungliga bedömning och omrättarens. Det går dock inte att avgöra vilken rättning som är rätt eller fel, endast att det finns en spridning i bedömningen.