sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — Med utgångspunkt från de skatte- satser som redan inledningsvis angetts i betänkandets sammanfatt- ning – formell skattesats och effektiv bolags- skattebelastning på grund av finansieringsavdraget – kan följande konstateras. Vid nuvarande ränteläge på innebär ett vägrat avdrag, jämfört med fullt avdrag, en fördyring av räntekostnaden efter skatt eller från till 3,0 pro- cent. Vid ett mer normalt ränteläge på uppgår fördyringen efter skatt till eller från . Det är vidare viktigt att observera att det inte är belåningsgraden som är avgörande för hur lånefinansieringskostnaderna påverkas, utan det avgörande för effekten är relationen mellan avkastnings- nivån på arbetande kapital jämfört med räntekostnaden för belån- ingen. Det betyder att även hög belåning, om lånemedlen används till ett projekt med högre avkastningsnivå än låneräntan, kan vara lönsammare efter skatt i det nya systemet utan avdragsrätt för räntan men en effektiv skattesats på än i det nuvarande skattesystemet med fullt ränteavdrag och en skattesats på 22 pro- cent. Tabell 20.4 belyser var balanspunkten för oförändrad skatte- belastning ligger vid en låneränta på , det vill säga vid ett normalränteläge högre än , och olika avkastningsnivåer på arbetande kapital. Tabell 20.4 Balanspunkt för oförändrad skattebelastning Avkastning på arbetande kapital Möjlig belåningsgrad för oförändrad skatt Vid högre avkastning på arbetande kapital blir skattebelastningen lägre än i nuvarande system vid angivna belåningsgrader. Slutsatsen av det anförda är att det även i det föreslagna bolags- skattesystemet kan vara lönsamt att till lika stor del som lånefinansiera goda investeringar. Av den anledningen kan skatte- belastningen i branscher med relativt hög belåningsgrad ändå sjunka om avkastningen på arbetande kapital är tillräckligt hög. Tabell 20.5 visar hur skatteuttaget förändras 2011 om finansierings- avdraget hade varit i kraft . Anledningen till att simu- leringen gjorts på detta sätt är att reformen ger lägre bolagsskattebetalningar än vad den gör . har infasningseffekten i stort sett klingat av. Mer specifikt beräknas bolagsskattebasen för varje sektor under det system som rådde 2011 med justeringar regler om ränteavdragsbegränsningar. Sedan simuleras hur skatte- basen förändras för sektorerna om huvudförslaget hade varit det rådande bolagsbeskattningssystemet. Uppgifterna i tabell 20.5 be- skriver huvudförslagets effekt på bolagsskatteuttaget (i ) i jämförelse med det verkliga bolagsskatteuttaget (med justering regler för ränteavdragsbegränsningar). Ett positivt belopp betyder att branschen skulle ha betalat mer i bolagsskatt med de föreslagna reglerna än med nuvarande regler. Ett negativt belopp betyder att branschen betalar mindre i bolags- skatt med de föreslagna reglerna än med nuvarande regler. Då simuleringen har gjorts , 2011, så kan speciella omstän- digheter det året påverka utfallet för en enskild bransch. Resultaten ska därför ses som indikationer om utfall på branschnivå. Tabellen summerar till ett underskott. Till ungefär hälften beror det på att vissa effekter av reformen inte är direkt synliga i de data som simuleringen utgår från, se punkt 3–8 i tabell 20.2 för en närmare förklaring. Sammanfattningsvis bör resultaten ses som indikationer om ut- fall på branschnivå. Kvalitativt sett framstår resultaten som rimliga i den meningen att förändringarna i skattebetalningar följer ett förväntat mönster på branschnivå. Som nämns ovan, har skatte- betalningarna för finans- och försäkringsverksamhet justerats för effekterna av schablonintäkten för finansiella företag, slopad avdrags- rätt för vissa efterställda lån och räntebeläggningen av säkerhets- reserven. Branschen påverkas mycket av dessa finansieringsförslag och diskuteras separat i avsnitten 20.8–20.10. Resultaten för sektorn Fastighetsverksamhet sticker ut med en skatt som blir högre med de föreslagna reglerna än med nuvarande regler. Vidare får sektorerna Vård och omsorg samt Transport och magasinering med de föreslagna reg- lerna en skatt som är cirka 598 respektive högre än med nuvarande regler. Sektorerna Tillverkning och Handel får en skatt som är cirka 3 247 respektive lägre än med nuvarande regler. Det är värt att poängtera att den sista raden Ej tilldelad sektor får en skatt som är högre med de föreslagna reglerna än med nuvarande regler. Koncernerna som faller in i denna sektor är sådana som inte kunnat tilldelas en specifik sektor utifrån den empiriska konsolideringen från FRIDA:s bolagsnivådata. Sektorn Fastighetsverksamhet urskiljer sig i tabell 20.5 med den klart största ökningen av beskattningsbar inkomst. Den rapport- erade ökningen i tabell 20.5 är dock koncentrerad till ett fåtal större koncerner. De fem koncerner som i absoluta tal får störst ökning av skattebetalningarna står för av den totala ökningen i sektorn. Borträknas statligt ägda koncerner får ingen fastighets- koncern en ökad bolagsskatt på mer än . Vidare står 20 koncerner för av de i ökad bolagsskatt. Av dessa 20 koncerner är 19 inom underkate- gorin Förvaltare av egna eller arrenderade fastigheter (SNI 682). Det är med andra ord ett relativt fåtal högt belånade fastighetsbolag som bär nästan hela skatteökningen. Dessa bolag är generellt kon- centrerade till kommersiella fastigheter. En eventuell övervältring i form av högre hyror bör därför i första hand ske på kommersiella lokaler, inte på bostadsfastigheter. Resterande del av detta avsnitt syftar till att analysera vad de observerade förändringarna i tabell 20.5 beror på och hur detta kan tänkas påverka ekonomin framgent. Sektorerna Finans- och försäk- ringsverksamhet, Offentlig förvaltning och försvar samt de företag som faller under Ej tilldelad sektor exkluderas från analysen eftersom särskilda villkor gäller för dessa sektorer. Tabell 20.5 Förändring skatteinbetalningar Förändrad beskattning är baserad på en simulering av hur varje koncerns bolagsskattebas förändras ifall huvudförslaget infördes . Förändringen är den nya beskattningen framräknad av simulerad bolagsskatt minus faktisk bolagsskatt 2011 (med justering regler för ränteavdragsbegränsningar). Data på bolagsnivå från har konsoliderats till koncerndata. avses här företag med koncernbidragsrätt, det vill säga företag som direkt eller indirekt ägs till av moderbolaget och som beskattas i . Sektorsindelningen är hämtad från SCB och är baserad på deras indelning av tvåsiffriga SNI-koder. Siffran för sektorn Finans- och försäkringsverksamhet är inte rättvisande eftersom det finns datamässiga problem med vissa finansiella företag. Se punkt 3 under tabell 20.2 för en beskrivning av de datamässiga problemen. (miljoner kr) Jordbruk, skogsbruk och fiske Försörjning av el, gas, värme och kyla Vattenförsörjning; avloppshantering, avfallshantering Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk Vård och omsorg; sociala tjänster Kultur, nöje och fritid 20.4.2Branschfördelning av bolagsskatt och ekonomisk aktivitet I tabellerna 20.6–20.9 som presenteras nedan används en rad olika mått på olika sektorers ekonomiska aktivitet. Syftet med analysen är att koppla förändringar i bolagsskatteinbetalningar till faktisk ekonomisk aktivitet och därför används mått som varje branschs andel av det samlade förädlingsvärdet snarare än redovisnings- mässiga mått som resultat före bokslutsdispositioner och skatt. Dessa mått är framtagna med hjälp av näringsverksamhetsdata från SCB:s statistikdatabas. I tabell 20.6 presenteras andelen av de totala bolagsskatteinbetal- ningarna under det rådande systemet 2011 (kolumn 1), under det föreslagna huvudalternativet (kolumn 2), förändringen i andel (kolumn 3), samt varje sektors andel av bolagssektorns samlade förädlingsvärde, det vill säga dess BNP-tillskott (kolumn 4). Infor- mationen i kolumnerna 1–3 konverterar de absoluta siffrorna från tabell 20.5 till andelar. Sektorn Fastighetsverksamhet uppvisar den största positiva differensen i absoluta tal i tabell 20.5. Fastighets- verksamhet står för av skatteinbetalningar i kolumn i kolumn 2, en ökning . Relationen mellan Fastighetsverksamhets andel av bolagssektorns förädlingsvärde och dess andel av bolagsskatten blir mera lika under det föreslagna huvudalternativet. Fastighetsverksamhet står för av bolagssektorns samlade förädlingsvärde. Sektorn Tillverkning uppvisade den största absoluta minskningen i skatte- inbetalningar i tabell 20.5. Förändringen i andel av skatteinbetal- ningar faller från medan dess andel av bolags- sektorns förädlingsvärde är . Sektorn Handel uppvisade en absolut minskning på i tabell 20.5 och dess andel av bolagssektorns samlade förädlingsvärde är 16,4 pro- cent. Som helhet speglar andelen av bolagsskatten varje sektors andel av förädlingsvärdet relativt väl. Under det befintliga systemet som rådde 2011 sticker sektorn Fastighetsverksamhet ut med enbart av bolagsskattebetalningarna och av det sam- lade förädlingsvärdet. Även sektorn Utvinning av sticker ut, fast i andra änden av fördelningen, av bolags- skattebetalningarna och enbart av förädlingsvärdet. Finansieringsavdraget trycker dock ihop dessa skillnader och sek- torn Utvinning av andel av bolagsskattebetalningarna faller med en procentenhet och sektorn Fastighetsverksamhet ser sin andel av bolagsskattebetalningarna öka till . Tabell 20.6 Sektorsvis effekt av finansieringsavdraget på bolagsskatteinbetalningar och förädlingsvärde Jordbruk, skogsbruk och fiske -0,010 -0,044 Försörjning av el, gas, värme och kyla -0,006 Vattenförsörjning; avloppshantering, -0,003 Handel; reparation av motorfordon och -0,040 -0,009 Verksamhet inom juridik, ekonomi, -0,013 Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster -0,001 Vård och omsorg; sociala tjänster Kultur, nöje och fritid -0,001 20.4.3Branschfördelning av bolagsskatt, tillgångar och investeringar Diskussionen i samband med tabell 20.6 syftade till att jämföra hur bolagsskatteinbetalningar fördelas mellan sektorerna samt hur detta står i proportion till varje sektors tillskott till BNP. De olika sek- torernas ekonomiska verksamhet skiljer sig dock åt. Med tanke på hur skattesystemet är utformat är det inte andelen av förädlings- värdet som avgör hur mycket beskattningsbar inkomst varje sektor har. Huvudförslaget, att införa ett finansieringsavdrag och avskaffa avdraget för negativt finansnetto, syftar delvis till att jämna ut den skattemässigt asymmetriska behandlingen av lånat och eget kapital. Därmed är det rimligt att anta att de sektorer som använder sig av mer lånat kapital, och därmed i högre grad kan göra avdrag för räntekostnader i dagens system, får en ökad beskattningsbar inkomst med huvudförslaget. Detta undersöks härnäst i tabellerna 20.7 och 20.8. Tabell 20.7 innehåller varje sektors andel av bolagssektorns fasta tillgångar (kolumn 2) samt bruttoinvesteringar (kolumn 3) hämtat från SCB:s statistikdatabas. Kolumn 1 innehåller samma informa- tion som kolumn 3 i tabell 20.6. Tanken med att undersöka hur bolagssektorns fasta tillgångar är fördelade är att förstå vilka sek- torer som av teknologiska skäl använder sig av lånat kapital. Fasta tillgångar fungerar som säkerhet vid lån hos bank vilket exempelvis immateriella tillgångar ofta inte gör. Investeringar i fasta tillgångar innefattar generellt sett beprövade teknologier som kan beräknas generera kassaflöden i ett tidigare skede i sin livscykel än andra typer av investeringar. På så vis är ett system med avdragsmöjlig- heter för räntekostnader relativt sett mer gynnsamt för sektorer där, av teknologiska skäl, fasta tillgångar i högre grad brukas. Sektorerna Tillverkning och Handel uppvisade högst andelar av bolagssektorns samlade förädlingsvärde i tabell 20.6, . Sektorn Tillverkning har även högst andel av de sam- lade fasta tillgångarna i bolagssektorn (28,). Fastighets- verksamhet är den sektor som uppvisar störst avvikelse mellan sin andel av det samlade förädlingsvärdet och fasta tillgångar. Sektorn Fastighetsverksamhet står för av förädlingsvärdet och av de fasta tillgångarna. Handel har å andra sidan lägre andel av de fasta tillgångarna (12,) än av förädlings- värdet (16,). De här två sektorerna faller också olika ut i huvudförslaget. Sektorn Fastighetsverksamhets andel av bolags- skattebetalningarna ökar och sektorn Handels andel minskar . Tabell 20.7 Sektorsvis förändring av bolagsskattebetalningar, andel tillgångar och andel bruttoinvesteringar Jordbruk, skogsbruk och fiske -0,010 -0,044 Försörjning av el, gas, värme och kyla -0,006 Vattenförsörjning; avloppshantering, -0,003 Handel; reparation av motorfordon och -0,040 -0,009 Verksamhet inom juridik, ekonomi, -0,013 Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster -0,001 Vård och omsorg; sociala tjänster Kultur, nöje och fritid -0,001 20.4.4Branschfördelning av bolagsskatt och belåningsgrad Sektorer med en hög andel fasta tillgångar är nära förknippade med en hög belåningsgrad. Huvudförslaget påverkar den nuvarande asymmetriska behandlingen av lånat och eget kapital och därmed är det av intresse att analysera hur bolagsbeskattningen omfördelas mellan sektorer beroende på belåningsgrad. I kolumnerna 1–3 i tabell 20.8 presenteras varje sektors belåningsgrad. I detta avsnitt används icke-konsoliderad data på grund av att det finns beräk- ningsmässiga problem att beräkna belåningsgrad på koncernnivå. Användningen av icke-konsoliderade data bedöms dock inte vara ett större problem här. Syftet är att fånga varje sektors tekno- logiska behov av lånat kapital. Koncerninterna poster på tillgångs- och skuldsidan i balansräkningen kvittas mot varandra. Belånings- grad är uttryckt som skuld som andel av totala tillgångarna. För att minska risken att belåningsgradsmåttet drivs av enstaka extrema företag eller konjunkturella effekter så beräknas det på följande vis. Varje företags totala skulder samt tillgångar summeras över perioden –2011. Sedan tas kvoten mellan totala skulder och tillgångar för varje företag. Därefter sorteras företagen efter belåningsgrad, från låg till hög. I tabell 20.8 visas, i tur och ordning, det företag vars belåningsgrad ligger på den , på medianen och på den 75:e percentilen.2 Sektorn Fastighetsverksamhet har högst belåningsgrad både hos medianbolaget och i den . Medianbolaget i denna sektor finansierar sina tillgångar lånat kapital medan bolaget i 75:e percentilens belåningsgrad är . Sektorn Försörjning av el, gas, värme och kyla har också hög belån- ingsgrad och i likhet med sektorn Fastighetsverksamhet en relativt hög andel av de fasta tillgångarna. Den tredje sektorn som ut- märker sig med hög belåningsgrad är Hotell- och restaurang- verksamhet. Denna sektor är dock aningen avvikande då den både har låg andel av de fasta tillgångarna och en minskning av bolags- skatteinbetalningar under huvudförslaget. Bolagssektorns tillskott till BNP, som presenterades i tabell 20.6, domineras av fem sektorer som var för sig står för av bolagssektorns samlade förädlingsvärde. Av dessa är det Fastig- hetsverksamhet som sticker ut med hög belåning och hög andel fasta tillgångar. De andra fyra (Tillverkning, Handel, Informations- och kommunikationsverksamhet samt Verksamhet inom juridik, med mera) har alla en belåningsgrad . Av dessa fyra sektorer är det heller ingen som får ökad skatt under det före- slagna huvudalternativet. Fastighetsverksamhet är den sektor som får störst ökning av bolagsskattebetalningarna under huvudförslaget. Den samlade bilden från tabellerna 20.7 och 20.8 är förväntad: Sektorer med en hög andel fasta tillgångar och därmed mycket lånat kapital får betala mer i bolagsskatt med de föreslagna reglerna än med nuvarande regler. De sektorer som är mindre belånade får däremot betala mindre i bolagsskatt med de föreslagna reglerna än med nuvarande regler. 2 Beräkningen följer och Zingales (1995). Konsekvenser av huvudförslaget SOU 2014:40 Tabell 20.8 Sektorsvis belåningsgrad på företagsnivå Jordbruk, skogsbruk och fiske Försörjning av el, gas, värme och kyla Vattenförsörjning; avloppshantering, Handel; reparation av motorfordon och Verksamhet inom juridik, ekonomi, Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster Vård och omsorg; sociala tjänster Kultur, nöje och fritid 20.4.5Branschfördelning av bolagsskatt, antal anställda och typ av företag Avslutningsvis analyseras hur olika sektorer med olika andel av antalet anställda och antalet företag påverkas. Resultaten finns samlade i tabell 20.9. I kolumn 1 presenteras varje sektors andel av antal anställda. I de flesta fall är det samma sektorer som har hög andel av bolagssektorns samlade förädlingsvärde som också har högst andel av de anställda. Undantaget är Fastighetsverksamhet som står för av det samlade förädlingsvärdet, 18,7 pro- cent av de fasta tillgångarna men av de anställda. Statistiken i tabell 20.9 utgår från företagsnivå, inte koncernnivå. Vidare ingår handelsbolag och enskild näringsverksamhet bland företagen. Detta är en stor skillnad jämfört med övriga tabeller. Att grundmaterialet till tabellen avviker beror på att relevanta data inte finns på koncernnivå. I kolumn 2 presenteras hur stor andel av de anställda som återfinns i små företag. Ett litet företag är definierat som ett företag med färre än 50 anställda. Andelen avställda i små företaget skiljer sig kraftigt åt mellan sektorerna. Det verkar inte finnas någon tydlig systematik mellan förändring av bolagsskatte- andel (kolumn 3 i tabell 20.6) och andel anställda i små företag. Än en gång är Fastighetsverksamhet en avvikande sektor. Den sektorn är inte arbetskraftsintensiv, och av företagen klassi- ficeras där som små, vilket är näst högst av samtliga sektorer. Om Fastighetsverksamhet bortses ifrån är sambandet mellan förändrad bolagsskatt och andel av sektorns anställda i små företag mycket svagt.3 Den avlutande kolumnen i tabell 20.9 innehåller varje sektors andel av samtliga företag i (inklusive enskilda näringsidkare och handelsbolag) från Företagens Ekonomi i SCB:s statistikdata- bas.4 Andel av företagen är mindre kopplad till andelen av varje sektors förädlingsvärde. I sektorer med stordriftsfördelar såsom Tillverkning återfinns också relativt få av företagen (endast 5 pro- cent jämfört av förädlingsvärdet). Fyra av de fem största sektorerna vad gäller förädlingsvärde har en lägre andel av företagen än andelen av förädlingsvärdet eller antalet anställda. Än en gång sticker Fastighetsverksamhet ut av de större sektorerna då den omfattar av företagen men enbart står för av förädlingsvärdet. Som följd av att de större sektorerna omfattar relativt få företag så är sambandet mellan förändring av bolags- skatteandelen och andel av företagen negativt. De sektorer som omfattar flest företag har också en hög andel anställda i små företag. Sambandet är positivt och mycket starkt.5 Sammantaget tyder resultaten i kolumnerna 2 och 3 på att huvudförslaget inte har någon särskild effekt på de sektorer som av teknologiska skäl har en hög andel anställda i små företag och därmed omfattar många företag. Det är ändå värt att diskutera hur finansieringsavdraget påverkar nya och växande företag samt mindre företag då de kan anses särskilt viktiga för ett dynamiskt näringsliv. 3Pearsons korrelationskoefficient beräknas till 0,06. 5Pearsons korrelationskoefficient beräknas till 0,74. I direkt mening påverkar inte finansieringsavdraget företag olika beroende på var i sin livscykel eller var i storleksfördelningen de befinner sig. Det är dock värt att betona de olika karaktäristika som nya kontra mogna och små kontra större företag ofta har. Först och främst, vilket framgår av analysen ovan, är det företagets sektor- tillhörighet som avgör om det använder mycket eller lite lånat kapital och därmed påverkas olika av avdragsförbudet. Då Fastig- hetsverksamhet, av teknologiska skäl, inte är personalintensivt (se kolumn 1 i tabell 20.9) så klassificeras en stor andel av företagen i den sektorn som små företag. Det är dock viktigt att poängtera att det är nyttjandet av ränteavdrag och hög belåningsgrad som ger upphov till effekterna från finansieringsavdraget och inte storleken på företaget eller koncernen. I sektorer där hög andel av de anställda återfinns i små företag återfinns också de flesta företagen (kolumn 3) i tabell 20.9). Dessa sektorer har också hög omsättning av företag. Ett dynamiskt näringsliv behöver ett ständigt flöde av nya och växande företag och därmed är det viktigt att poängtera att finansieringsavdraget och det slopade avdraget för negativt finansnetto inte har någon direkt effekt på företag beroende på var i livscykeln de befinner sig. Nya företag anses ha det svårare att erhålla krediter än äldre företag. har av naturliga skäl kortare kredithistorik än mer mogna företag. I de allra flesta fall är yngre företag också mindre till storleken än mer mogna företag. Detta leder samman- taget till att nya företag generellt använder lånat kapital i mindre utsträckning än mogna företag. På så vis finns det en indirekt konkurrensförbättrande aspekt för yngre och mindre företag i de föreslagna reglerna då de utjämnar asymmetrin mellan eget och lånat kapital. SOU 2014:40 Konsekvenser av huvudförslaget Tabell 20.9 Andel av anställda, andel anställda i småföretag och andel av företagen, efter sektor Jordbruk, skogsbruk och fiske Försörjning av el, gas, värme och kyla Vattenförsörjning; avloppshantering, Handel; reparation av motorfordon och Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och Vård och omsorg; sociala tjänster Kultur, nöje och fritid 20.4.6Mindre företag och stora exportföretag Två grupper av företag har specialstuderats, dels mindre företag, dels de 20 största exportföretagen. är en grupp som ofta nämns som intressant i den allmänna debatten. De stora ex- portföretagen spelar en viktig roll för många underleverantörer och har på så sätt större betydelse för ekonomin (åtminstone på kort sikt) än vad som framgår direkt av exempelvis antalet anställda. Båda grupperna av företag får sänkt skatt till följd av reformen. I de små företagens fall beror det på att små företag generellt har låga ränte- kostnader och därmed i de flesta fall får lägre skatt med ett finan- sieringsavdrag och slopat avdrag för negativt finansnetto än med nuvarande ränteavdrag. Stora exportbolag har ofta relativt mycket De har dock också en avkastning på arbetande kapital som ligger mycket högre än ett normalt ränteläge. De får därmed som grupp sett också lägre skatt med ett finansieringsavdrag än med dagens ränteavdrag. Givet att så olika grupper av företag får sänkt skatt efter reformen kan man fråga sig vilka företag som får höjd skatt, då reformen är fullfinansierad. Det är framför allt högbelånade företag. En grupp som nämnts tidigare är högbelånade fastighets- bolag. En annan grupp av företag är mycket högbelånade företag inom andra sektorer med moderbolag lokaliserade i lågskatte- jurisdiktioner. I detta delavsnitt analyseras de realekonomiska konsekvenserna av huvudförslaget i vilket finansieringsavdraget ingår. Som väsentliga delar av huvudförslaget ingår schablonintäkten för finansiella före- tag och avdragsförbudet för negativt finansnetto. De realekonomiska effekterna av en företagsskattereform styrs till stor del av reformens effekt på investeringar. Här ska noteras att investeringar i ekonomisk mening avser alla typer av satsningar som medför kostnader , men en avkastning . Det rör sig alltså inte enbart om investeringar i realkapital som maskin- er, utan även om exempelvis forskning och utveckling och långsikt- iga investeringar i organisationsstruktur (som att till exempel starta ett nytt företag eller att ett existerande företag börjar arbeta på en ny marknad). Huvudförslaget påverkar sammansättningen av investeringar.