sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — , rapport Med rätt kompetens som förebild – Svenskt rättsväsende i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser (2012) , rapport utvärdering – vård och insatser vid depression och ångest Statskontoret (2004:17), Bidrag till ideella organisationer – kartlägg- ning, analys och rekommendationer Vårdanalys (2014:13), VIP i vården – Om utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom , m.fl., 2012, Danske hjemvendte soldater – Soldaternes psykiske sundhedsprofil før og efter udsendelse Forsvarets sanitet, Afghanistanundersökelsen . En undersökelse av psykisk helse hos norsk militärt personell som tjenestegjort i –2011. Forsvarets sanitet, Helse for stridsevne – Nökkeltal fra Forsvarets Helseregister. Försvarsmakten, Internationell militär insats, före/under/efter 2014 , F och , K, efter Bosnien, svenska bosnienveteraners psykiska hälsa och psykologiska utveckling. , , Insatsrelaterad stress hos militära veteraner – en vetenskaplig litteraturöversikt, 2014 , , Insatsrelaterad stress hos civil personal – en veten- skaplig litteraturöversikt, 2014 , och , , Berättelsen om BA02. Käll- material och metoder för att studera veteraners fysiska och psykiska hälsa, utifrån en fallstudie på BA02, FOI-R-3704-SE, 2013 , , Militär utlandstjänst och självmord: en svensk populationsbaserad registerstudie Examensuppsats på psykolog- programmet, , 2013 , , m.fl. studie Militär utlandstjänst och självmord: en svensk populationsbaserad registerstudie – förekomsten av anti- depressiva medel, 2014 , , m.fl. studie Militär utlandstjänst och självmord: en svensk populationsbaserad registerstudie – om stridserfarenhet och psykisk ohälsa, 2014 Vedung, , Utvärdering i politik och förvaltning, Ydén, och , , Efter ? Försvaret, kriget och svenskarna i , m.fl. , , Disabled Veterans in History, 2012 Utvidgad frivillig försvarsverksamhet som även omfattar stöd till anhöriga och veteransoldater En särskild utredare ska föreslå hur den frivilliga försvarsverk- samheten kan utvidgas till att innefatta verksamhet för anhöriga och veteransoldater. Syftet är att ytterligare förbättra stödet till anhöriga under internationella militära insatser och till personal som tidigare tjänstgjort i internationella militära insatser. Det kan ske genom att förutsättningarna för organisationer som ger sådant stöd förbättras. utreda om och föreslå hur frivillig försvarsverksamhet kan inne- fatta verksamhet för anhöriga och veteransoldater, utreda om och föreslå hur organisationer som bedriver sådan verk- samhet kan få uppdrag och organisationsstöd inom ramen för den frivilliga försvarsverksamheten, analysera konsekvenserna för övriga regelsystem om innebörden i frivillig försvarsverksamhet utvecklas, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Internationella militära insatser, personalen och de anhöriga Försvarsmaktens internationella verksamhet är omfattande och har en stor spännvidd. Genom den utveckling av Försvarsmakten mot ökad användbarhet och tillgänglighet som regeringen redovisat i den av 2009 beslutade försvarspolitiska inriktningen (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292), kom- mer myndighetens engagemang i insatser utanför att vara fortsatt högt. Det innebär att antalet personer som deltar kommer att vara stort. Deltagande i internationella militära insatser medför risker och andra påfrestningar. Vilka insatser som genomförs och förhållanden under dessa kommer dock att variera över tiden. Exem- pelvis beslutade om fortsatta militära insatser i (prop. 2010/11:35, bet. 2010/11:UFöU1, rskr. 2010/11:108), om svenskt deltagande i den internationella insatsen i (prop. 2010/11:111, bet. 2010/11:UFöU3, rskr. 2010/11:207) och om en förlängning av insatsen i (prop. 2010/11:127, bet. 2010/11:UFöU4, rskr. 2010/11:308). I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) konstaterade regeringen att det i de flesta fall är som på regeringens förslag beslutar om en internationell militär insats. och regeringen har därför det yttersta ansvaret för att den utsända personalen ges förutsättningar för att lösa sina upp- gifter. Att utveckla omhändertagandet av personalen vid inter- nationella militära insatser - veteransoldatpolitiken - är en viktig del i den pågående reformeringen av det militära försvaret. Den fram- tida veteransoldatpolitiken utgår från en helhetssyn som inkluderar rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför in- satsen, stöd och åtgärder under insatsen, omhändertagande samt stöd och eventuell rehabilitering efter insatsen. Också stödet till de anhöriga, särskilt barnen, utgör en viktig del i denna helhetssyn. Genom beslut med anledning av propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar lades en samlad svensk veteransoldatpolitik fast. att den samlade veteransoldatpolitiken ska vara genomförd vid ut- gången av 2011. trädde lagen (2010:449) respektive förord- ningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internation- ella militära insatser i kraft. Härigenom har omhändertagandet av personalen under och efter internationella militära insatser stärkts. Försvarsmakten har ett särskilt uppföljningsansvar av personal som tjänstgjort internationellt. Utan begränsning i tiden ska myndig- heten bistå den enskilde med stödåtgärder. Anhörigstödet har ut- vecklats. En viktig del i den nya veteransoldatpolitiken är vidare ett utvecklat sätt att ge uppdrag och organisationsstöd till organisa- tioner med anknytning till veteransoldater. Det gäller främst veteran- soldatorganisationer och anhörigstödsorganisationer. I propositionen konstaterades att Försvarsmakten redan har ett samarbete med flera organisationer som är verksamma inom dessa områden. Organisationerna har typiskt sett tre viktiga egenskaper i detta sammanhang. Den första är att de har god kunskap om vill- koren för deltagande i internationella insatser och därmed för- ståelse för den enskilde veteransoldaten och dennes problem. Den andra är att en enskild organisation kan ha lättare att arbeta mer informellt och bygga upp en förtroendefull relation till den enskilde veteransoldaten. Den tredje egenskapen är att veteransoldatorgani- sationer har goda förutsättningar att i sin verksamhet upptäcka veteransoldater som mår dåligt. Vidare är veteransoldatorganisa- tionerna väl rustade för en angelägen verksamhet, nämligen kamrat- stödet. Liknande arrangemang finns för anhörigstöd. Samarbetet med sådana organisationer borde för kontinuitetens skull formali- seras. Syftet skulle vara att tillförsäkra att den verksamhet organisa- tionerna bedriver ska kunna fortsätta och utvecklas också i ett mer långsiktigt perspektiv. För att detta ska vara möjligt, erinrade rege- ringen om, är det nödvändigt för organisationen att också en mer långsiktig finansiering av verksamheten är säkrad. Det är Försvarsmakten som har ansvaret för att organisera om- händertagandeverksamheten. Det är myndigheten som ska bedöma vilka organisationer som kan vara aktuella för närmare samarbete, samt komma överens med organisationerna om uppdrag. På regeringens uppdrag har Försvarsmakten redo- visat olika frågor om genomförandet av veteransoldatpolitiken. En del i detta har gällt anhörigstödet och förhållandet att Försvars- makten enligt 14 § förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ska ha en handlings- plan för arbetet med anhörig- och familjefrågor. Myndigheten har redovisat en sådan handlingsplan och beslutat om en intern instruk- tion för anhörigstöd. I detta ingår bl.a. ett omfattande informations- material och samarbete med anhörigstödsorganisationer. har Försvarsmakten också beslutat om en handlings- plan för stöd till veteransoldater. I planen redovisas bl.a. hur veteran- soldater ska stödjas och vem inom myndigheten som ska svara för stödet. En annan del av genomförandet av veteransoldatpolitiken har gällt Försvarsmaktens samarbete med organisationer. I denna del har myndigheten redovisat det pågående samarbetet. Med frivillig försvarsverksamhet menas enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet – frivilligförordningen – verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar försvars- upplysning samt rekrytering och utbildning för uppgifter inom totalförsvaret. I bilagan till frivilligförordningen anges de frivilliga försvarsorganisationerna. Organisationerna har sina mål och syften med utgångspunkt i förordningens kriterier. Frivilligförordningen innefattar inte stöd till anhöriga eller veteransoldater i frivillig försvarsverksamhet och ingen av dagens frivilliga försvarsorganisa- tioner inriktar sin verksamhet på stöd till anhöriga eller veteran- soldater. De organisationer som inriktar sig på sådan verksamhet ingår inte bland de frivilliga försvarsorganisationerna enligt frivillig- förordningen. I frivilligförordningen anges att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ge uppdrag till organisationer som bedriver frivillig försvarsverksamhet. Organisationer som be- driver frivillig försvarsverksamhet kan få organisationsstöd i form av organisationsbidrag och verksamhetsbidrag. Verksamhetsbidraget ska bidra till organisationernas förmåga att ta emot och genomföra uppdrag och leverera efterfrågad resurs, vilket innebär administrativ basverksamhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt verksamhetsutveckling. Dessa bidrag betalas ut av myndigheterna ovan mot bakgrund av organisationernas medlems- tal respektive de uppdrag de genomfört . I För- svarsmaktens och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps regleringsbrev anges särskilt vilka medel som får användas för dessa ändamål. Ytterligare bestämmelser om frivilliga finns i bl.a. förord- ningen (1994:523) om förmåner till frivilliga. Den frivilliga försvarsverksamheten belystes i Frivilligutred- ningens betänkande Ny inriktning av frivillig beredskapsverk- samhet (SOU 2008:101). Av betänkandets förslag har bl.a. följande genomförts: att myndigheternas behov av stöd ska vara styrande för uppdrag inom frivillig försvarsverksamhet, att de frivilliga försvars- organisationerna bör bidra till Försvarsmaktens framtida rekrytering av soldater och sjömän samt att stödet till frivillig försvarsverk- samhet bör riktas till verksamhet i stället för organisationer. Betän- kandets förslag i övrigt bereds i . Frivilligutred- ningen behandlade inte frågan om att utveckla den frivilliga försvars- verksamheten till att kunna innefatta även stöd till veteransoldater och anhöriga. Detta ingick inte heller i utredningens direktiv. Behovet av en utredning Reformeringen till det nya försvaret, med en mer användbar och till- gänglig insatsorganisation bestående av stående och kontrakterade insatsförband, innebär att grunderna för utformningen av försvaret, i vid mening, har förändrats. 2009/10:160 redovisas en ny inriktning bl.a. när det gäller veteransoldatpolitiken. Veteransoldat- frågan är viktig och frågorna om anhörigstöd m.m. har framstått som en alltmer betydelsefull del under genomförandet av denna politik. Regeringen anser därför att det redan nu finns skäl att fortsätta utvecklingen av stödet till veteransoldater och anhöriga. Frågor om uppdrag och organisationsstöd till organisationer som Försvars- makten samarbetar med inom ramen för sitt veteransoldatpolitiska ansvar bör därför belysas ytterligare. Den frivilliga försvarsverksamheten är av betydelse för Försvars- makten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Med den nya försvarsinriktningen med ett tillgängligt och användbart insatsförsvar i stället för det tidigare invasionsförsvaret ändras emellertid också behovet av frivillig försvarsverksamhet. Genom den nya försvarsinriktningen och en fortsatt hög ambi- tion när det gäller internationella militära insatser finns det skäl att överväga om inte veteransoldat- och anhörigstöd bör kunna ges inom ramen för frivillig försvarsverksamhet. Regeringen anser så- ledes att det bör utredas om och hur den nuvarande frivilliga för- svarsverksamheten ska kunna utvidgas till att även kunna innefatta stöd till organisationer som bedriver verksamhet för veteransoldater och anhöriga. I arbetet ska förhållandet till andra tillämpliga regler belysas. En särskild utredare ska med utgångspunkt i den pågående refor- meringen av försvaret - och särskilt senare års propositioner – över- väga om, och i så fall föreslå hur den frivilliga försvarsverksamheten enligt frivilligförordningen kan utvidgas till att innefatta verksam- het för veteransoldater och anhöriga, vilken genomförs inom veteransoldatpolitiken enligt prop. 2009/10:160. I detta ligger att föreslå om och hur kriterierna för frivillig försvarsverksamhet i frivilligförordningen bör anpassas för att medge att uppdrag och organisationsstöd inom frivillig försvarsverksamhet ges till organi- sationer som bedriver stöd till veteransoldater och anhöriga. utreda om och föreslå hur frivillig försvarsverksamhet kan inne- fatta verksamhet för anhöriga och veteransoldater, utreda om och föreslå hur organisationer som bedriver sådan verksamhet kan få uppdrag och organisationsstöd inom ramen för den frivilliga försvarsverksamheten, bedöma vilka konsekvenser en förändring skulle innebära för de nuvarande frivilliga försvarsorganisationerna, analysera konsekvenserna för övriga regelsystem om innebörden i frivillig försvarsverksamhet utvecklas samt lämna nödvändiga förslag i detta avseende, analysera sina förslag i förhållande till och andra internationella rättsakter samt säkerställa att förslagen är för- enliga med dessa, redovisa kostnaderna för verksamheten , redovisa effekterna för Försvarsmaktens nuvarande verksamhet, frivillig försvarsverksamhet och frivilliga försvarsorganisationer av en förändring som genomförs inom en oförändrad ekonomisk ram, om utredarens förslag får ekonomiska konsekvenser redovisa dessa och föreslå finansiering inom berörd anslagsram, och lämna nödvändiga författningsförslag. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samverka med Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra berörda myndigheter, de frivilliga försvarsorganisationerna och med övriga berörda. Uppdraget ska redovisas . 2.0 (Fö 2011:03) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en utvidgad frivillig försvarsverksamhet som omfattar även stöd till anhöriga och veteransoldater (dir. 2011:103). Utredningen har antagit namnet 2.0 (Fö 2011:03). Utredaren får nu i uppdrag att även följa upp det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare. Utredaren ska också bedöma om veteranperspektivet bör om- fatta veteraner efter annan internationell verksamhet än militär. Det gäller bl.a. kustbevakningspersonal, personal vid räddnings- och katastrofinsatser, polispersonal och hälso- och sjukvårds- personal. Vidare ska utredaren vidga det nationella perspektivet och belysa frågor om samverkan mellan den utsändes arbetsgivare, stat, kom- mun, landsting, den ideella sektorn och andra aktörer. Utredningen ska föreslå finansiering inom ansvarigt utgifts- område om bedömningar eller förslag lämnas som medför ökade kostnader för det allmänna. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Det ursprung- liga uppdraget ska redovisas . Det ut- vidgade uppdraget ska redovisas . redovisade regeringen en samlad veteransoldatpolitik genom propositionen Modern personalförsörjning för ett använd- bart försvar (prop. 2009/10:160). Veteransoldatpolitiken utgår från en helhetssyn på ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten, Statens för- svarshistoriska museer och generalläkaren att genomföra veteran- soldatpolitiken. Försvarsmakten skulle bl.a. redovisa en handlings- plan för arbetet med anhörig- och familjefrågor, instifta en belö- ningsmedalj för den som skadats till följd av stridshandlingar vid en internationella militär insats och lämna förslag om en årlig veteran- ceremoni och ett minnesmonument för veteraner. Myndigheten skulle också redovisa sin syn och vidtagna åtgärder inom en rad veteransoldatpolitiska områden som ligger inom myndighetens beslutsbefogenheter att genomföra. Det gällde bl.a. insatsfrekvens, medicinskt omhändertagande, information och öppenhet, samarbete med organisationer samt inrättandet av en veteranadministration inom Försvarsmakten. skulle redovisa förslag om en regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser. Generalläkaren skulle överväga att intensifiera sitt tillsyns- arbete avseende internationella militära insatser. Myndigheterna redovisade uppdragen och regeringen behandlade veteransoldatpolitiken i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. En annan del i veteransoldatpolitiken (prop. 2009/10: 160) är lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser, som ersatte lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Den nya lagen innebär bl.a. att omhändertagandet av personalen vid internationella militära insatser har stärkts. I det internationella perspektivet har veteransoldatfrågorna fått en allt större aktualitet. Veteransoldatfrågor är ett prioriterat område inom det nordiska försvarssamarbetet (NORDEFCO). Även i andra internationella sammanhang, bl.a. Northern Grouping, har veteransoldatfrågorna fått en ökad betydelse. Behovet av ytterligare utredning Den försvarspolitiska inriktningen innebär en fortsatt hög ambi- tion när det gäller internationella militära åtaganden. Allt fler män och kvinnor har deltagit i en internationell militär insats. Detta innebär att fler och fler blir veteransoldater. Det innebär också att allt fler utsätts för de risker för den fysiska och psykiska hälsan som en internationell militär insats innefattar. Regeringen betonade i prop. 2009/10:160 att samhället som helhet – Försvarsmakten, andra myndigheter och institutioner, fri- villigorganisationer, den enskilde veteranen, anhöriga m.fl. – kan medverka i en utvecklad veteransoldatpolitik. Erfarenheterna från genomförandet av veteransoldatpolitiken i , liksom erfaren- heter från andra stater, t.ex. , visar att det kan finnas en betydande utvecklingspotential i i detta avseende. Den verksamhet som Försvarsmakten genomför på statsmakternas upp- drag är en fråga av nationell betydelse. Det bör därför prövas om veteransoldatarbetet ska utvecklas så att flera samhällssektorer involveras i omhändertagandet. Genomförandet av veteransoldatpolitiken har givit myndig- heterna och andra berörda värdefulla erfarenheter. Nya frågeställ- ningar har identifierats och man har pekat på ett behov av att ut- veckla veteransoldatarbetet ytterligare. Likaså har veteransoldat- frågornas betydelse framhållits av veteran-soldaterna själva och av deras organisationer. Även inom ramen för det nordiska försvars- samarbetet och annat internationellt försvarssamarbete har vikten av veteransoldatpolitiken understrukits. 2009/10:160 var det första steget i en samlad svensk veteran- soldatpolitik, och i ett vidare perspektiv, en samlad svensk veteran- politik. En del i ett andra steg är tillsättandet av denna utredning. I detta andra steg ingår även att behandla annan internationell verksamhet än Försvarsmakten och internationella militära insatser. Inom flera andra samhällssektorer genomförs internationell verk- samhet som i olika avseenden kan liknas vid den militära. Känne- tecknande är att den inrymmer risker och farlighet för den del- tagande personalen. Det gäller bl.a. internationell räddningsverk- samhet och polisverksamhet. Statens ansvar för den personal som staten sänder ut i inter- nationell verksamhet innebär också att omhändertagandet av persona- len före, under och efter den internationella insatsen så långt möj- ligt bör ha en likformig utformning. Det bör nu prövas om det veteranpolitiska arbetet ska utvecklas vidare och vidgas. Utredaren ska följa upp det pågående genomförandet av den sven- ska veteransoldatpolitiken, och bedöma om den behöver utvecklas vidare. Om en vidareutveckling bedöms angelägen ska förslag till finansiering inom berört utgiftsområde föreslås. Utredaren ska också belysa den internationella samverkan på veteransoldatområdet. Veteranpolitiken enligt prop. 2009/10:160 har i princip avsett veteransoldater. Utredaren ska också bedöma om veteranperspektivet bör utvidgas och omfatta personal från andra samhällssektorer än det militära försvaret. Även den som deltagit i annan internationell verk- samhet än militär, och som innefattar särskilda risker eller farlighet, skulle kunna betraktas som veteran. Det gäller bl.a. kustbevak- ningspersonal, räddningspersonal, polispersonal och hälso- och sjukvårdspersonal. Utredaren ska vidare bedöma om det nationella perspektivet när det gäller omhändertagandet av veteraner bör vidgas. Utredaren ska därför belysa frågor om samverkan mellan staten, den utsändes arbets- givare, kommunerna, landstingen, den ideella sektorn och andra aktörer. Utredaren ska också belysa vissa kompetensfrågor. I uppdraget ingår dock inte att se över lagen om Försvars- maktens personal vid internationella militära insatser. Lagen trädde i kraft och har således tillämpats endast en förhållandevis . Följa upp genomförandet av prop. Genom regeringens uppdrag till berörda myndigheter och myndigheternas återredovisningar har veteran- soldatpolitiken börjat genomföras. En stor del av detta arbete är slutfört. Under arbetet har nya frågeställningar identifierats av bl.a. Försvarsmakten och de berörda organisationerna. Genomförandet av veteransoldatpolitiken bör följas upp, utvärderas och vid behov utvecklas vidare. med utgångspunkt i bl.a. myndigheternas redovisningar utvär- dera Försvarsmaktens och andra myndigheters genomförande av veteransoldatpolitiken, följa upp det fortsatta genomförandet av veteransoldat-politiken, analysera särskilda veteransoldatfrågor där det finns anledning att ytterligare fördjupa arbetet, och om det finns behov, redovisa förslag om en ytterligare utveck- ling av veteransoldatpolitiken. Veteransoldatfrågor i ett internationellt perspektiv redovisade i sitt slutbetänkande En svensk veteranpolitik, del 2 (SOU 2008:91) internationella erfaren- heter. Inom det nordiska försvarssamarbetet identifierade den militära kommittén under det svenska ordförandeskapet 2011 vissa samarbetsområden avseende veteransoldatfrågor. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) kartlade en särskild utredare veteransoldatfrågor och redovisade förslag om en vidareutveckling av det nordiska samarbetet på området. uppdrog de nordiska försvarsminist- rarna åt den politiska styrkommittén att med utgångspunkt i utred- arens slutrapport vidareutveckla detta samarbete. Även i andra internationella sammanhang, bl.a. Northern Grouping, har veteransoldatfrågorna fått en ökad betydelse. följa upp och analysera det pågående internationella veteran- soldatarbetet, med tyngdpunkt i arbetet inom det nordiska försvarssamarbetet och Northern Grouping, och grundat på en sådan uppföljning och analys pröva om den inter- nationella samverkan på veteransoldatområdet bör utvecklas. 2009/10:160 beslutade regeringen om en samlad svensk veteransoldatpolitik, alltså frågor om omhändertagandet av personalen före, under och efter internationella militära insatser. Inom olika samhällsområden bedrivs internationell verksamhet som principiellt är likartad med Försvarsmaktens internationella militära verksamhet. Det är fråga om internationell verksamhet där svenska staten har beslutat om svensk medverkan och där verk- samheten innefattar risker eller farlighet för den deltagande perso- nalen. Det behöver inte vara fråga om en väpnad konflikt utan riskerna eller farligheten kan ha sin grund i exempelvis civila våld- samheter, naturkatastrofer eller smitt- eller sjukdomsförekomst.