sou · H2B316 · 2014-03-28 00:00:00 — I utredningens intervjuer har det framkommit att det inte sker någon formell samverkan mellan Arbetsförmedlingens ledning och ledningen inom exemeplvis polisen eller åklagarmyndigheten vad gäller frågor om felaktiga utbetalningar och bidragsbrott/bedrä- gerier. 6.12.1Arbetet mot organiserad brottslighet Arbetsförmedlingen har i form av en för- söksverksamhet deltagit i arbetet i två Regionala Underrättelse- centren (RUC). RUC är ett samverkansorgan för elva myndigheter, som arbetar med att förhindra grov organiserad brottslighet. Arbetet inleddes efter ett uppdrag från regeringen. sam- ordnar arbetet. Inom ramen för RUC har myndigheterna inrättat gemensamma strategiska och operativa råd, underrättelsecenter på regional och nationell nivå samt särskilda aktionsgrupper för att säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. Tillsammans med Polisen deltar , , Kriminalvården, Kronofogden, , , , och i samverkan. Samarbetet leds av ett samverkansråd där Rikspolischefen och de samverkande myndighetscheferna träffas . /lämnade ekonomiavdelningen ett för- slag, till generaldirektören, om en framställan om permanent med- verkan i RUC. hade Arbetsförmedlingen inte tagit något formellt beslut till följd av ekonomiavdelningens förslag. Enligt uppgift från företrädare för Arbetsförmedlingen ska en sär- skild funktion inom myndigheten få ansvar för samordning av samverkan i arbetet mot organiserad brottslighet. Avgränsat arbete med att utreda felaktiga utbetalningar har myndig- hetens ekonomiavdelningen ansvaret för att: samordna myndighetens arbete med att motverka felaktiga utbetal- ningar, bidragsbrott och annan ekonomisk brottslighet. Enligt de intervjuer som utredningen gjort och fakta som samlats in, är dock ekonomiavdelningens ansvar avgränsat på så sätt att det inte gäller för att motverka felaktiga utbetalningar, bidragsbrott eller annan ekonomisk brottslighet som orsakas av kompletterande aktörer. Detta ansvar ligger i stället, enligt uppgifter från företrädare för Arbetsförmedlingen, på avdelningen förmedlingstjänster. Detta framgår dock inte av generaldirektörens arbetsordning. Utredningen har uppfattat att ekonomiavdelningens uppdrag också är avgränsat till att utreda konkreta felaktiga utbetalningar, inte felaktigheter som beror på oegentligheter eller överutnyttjande. Ökat antal impulser och underdimensionerad kontrollverksamhet På sektionen utbetalningskontroll som har ansvaret för att utreda och följa upp felaktiga utbetalningar och bidragsbrott arbetar tio personer med kontrollutredningar. Två av dessa resurser har som uppgift att göra fördjupade utredningar, brottsbedömningar och skriva polisanmälningar. inkom totalt 3033 impulser om felaktiga utbetal- ningar för bedömning om kontrollutredning. ökade balanserna avseende antalet misstänkta bidragbrott/bedrägerier. låg 13 ärenden under utredning för brottsbedömning. hade antalet ärenden ökat till 58 stycken. gjorde sektionen utbetalningskontroll 1 550 kon- trollutredningar. 39 ärenden gick vidare från kontrollutredning till brottsbedömning och eventuell polisanmälan. Antalet kontrollutredningar kan relateras till att Arbetsförmed- lingen sammanlagt betalade ut dryga 13 miljarder i arbets- givarstöd och dryga krediterades arbetsgivares skattekonto genom besluten om nystartsjobb. (Utöver detta så köpte myndigheten kompletterande arbetsförmedlingstjänster för ). Antalet beslut och omfattningen på de totala utbetalningarna av arbetsgivarstöd är höga. Detta faktum, i kombination med riskbilderna- och att man har svårt att hinna med att utreda de impulser om felaktigheter som inkommit – gör att ut- redningen bedömer att kontrollverksamheten är underdimension- erad. Samverkan med andra myndigheter På handläggarnivå samverkar Arbetsförmedlingen med i arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. Enligt före- trädare för Arbetsförmedlingen har man avstämningar om arbets- sätt, modeller och metodutveckling. Samverkan ska enligt uppgift även vara påbörjad med , men skedde vid års- skiftet 2013/2014 inte regelbundet. På huvudkontorsnivå ingår sektionschefen för utbetalningskontroll i samverkan kring bedräge- rier tillsammans med andra myndigheter; bland annat Försäkrings- kassan, , Kronofogden och Polisen. Utredningen har dock inte kunna identifiera hur samverkansarbetet avseende felaktiga utbetalningar är förankrat på generaldirektörsnivå. Den riskbild som framkommit under utredningens gång, avse- ende systematiskt utnyttjade av arbetsgivarstöd/välfärdssystemen, visar på ett stort behov av att Arbetsförmedlingen formaliserar och utvecklar samverkan på nationell nivå. Detta avser samverkan med både myndigheter som betalar ut ersättning från välfärdssystemet samt samverkan med polisen och åklagarmyndigheten. Marknadsområdena saknar översikt och tydligt uppdrag I generaldirektörens arbetsordning finns det inte något tydligt upp- drag till marknadsområdena avseende att motverka felaktiga ut- betalningar, bidragsbrott och bedrägerier. Inom respektive marknadsområde finns Kontaktpersoner för felaktiga utbetalningar. Uppdraget är dock ett sidouppdrag till en ordinarie yrkesroll. Det finns inte någon sammanhållen styrning av kontaktpersonsuppdraget och inte heller något bild över vad res- pektive kontaktperson gör i sitt uppdrag. I och med att impulserna om felaktiga utbetalningar lämnas direkt till ekonomiavdelningen, av arbetsförmedlaren eller den lokala chefen, så har varken de utsedda kontaktpersonerna eller marknadsområdenas ledningsfunktioner någon överblick avseende hur många impulser om felaktiga utbetalningar som lämnas till huvudkontoret. 7Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker Det finns flera olika former av ekonomiska stöd till arbetsgivare, vars syfte är att stimulera arbetsgivare till att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. De stödformer som finns är bland annat lönebidrag, trygghetsanställning, nystartsjobb, särskilt anställ- ningsstöd för den som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin, sär- skilt anställningsstöd i form av instegsjobb, skyddat arbete och ut- vecklingsanställning. var lönebidrag, nystartsjobb samt trygghetsanställning de absolut vanligast förekommande arbets- givarstöden. Arbetsförmedlingen fattade 80 997 beslut om nystartsjobb, 39 614 beslut om anställning med lönebidrag samt 26 974 beslut om trygghetsanställning, se tabell 7.1 om antal beslut om arbetsgivarstöd . Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker Nystartsjobb var det program i vilket det fanns flest kvarstående personer , se tabell 7.2. Även i programmen löne- bidrag och utvecklingsanställning var antalet kvarstående högt . Tabell 7.2 Genomsnittligt antal kvarstående personer i olika program Källa: Arbetsförmedlingen. För de stöd som redovisas i tabell 7.2 skedde totalt drygt 1,9 miljoner utbetalningstransaktioner. Utredningen har valt att utgå från ett övergripande systemperspektiv i sina analyser av riskerna för felaktiga utbetalningar, oegentligheter och överutnyttjande. Av den anledningen har utredningen valt att avgränsa kartläggningen och analyserna av riskerna för felaktiga utbetalningar, oegentligheter och överutnyttjande av arbetsgivar- stöd till att avse lönebidrag, trygghetsanställning samt nystartsjobb. Detta då dessa tre arbetsgivarstöd är störst i både pengar och antal beslut. Utredningen är av den meningen att en beskrivning av risk- bilden för dessa tre stödformer också ger en bild av riskerna avse- ende de övriga arbetsgivarstöden. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker Nedan följer en översikt avseende de arbetsgivarstöd som utred- ningen valt att fokusera på. 7.2.1Arbetsgivarstöd i form av lönebidrag Lönebidrag är en lönesubvention som introducerades . Villkor för stödet regleras i förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbets- förmåga. Syftet med stödet är att underlätta för personer, med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, att få en anställning där hans/hennes kompetens och färdigheter tas tillvara. Stödets storlek beror dels på lönekostnaden för den anställde, dels på dennes arbetsförmåga i förhållande till arbetets krav. Det första beslutet om lönebidrag omfattar högst . Stöd kan lämnas , men i vissa fall kan det vara aktuellt med . Stödet får endast förlängas utöver det fjärde året om det efter en särskild prövning bedömts motiverat med hänsyn till arbetstagarens arbetsförmåga. Lönebidraget beräknas på den totala lönekostnaden för den anställde. Det finns däremot ett tak på stödnivån då den bidragsrundande lönen högst kan vara . Det innebär att arbetsgivaren maximalt kan få bidrag för en lönekostnad på . Stödet är ett bidrag till arbetsgivarens lönekostnad för den anställde. Stöd kan lämnas vid nyanställning, när en anställd återgår till sitt arbete efter att ha haft hel tidsbegränsad sjukersättning eller hel aktivitetsersättning, samt när en arbetstagare som tidigare haft anställning med lönebidrag får sin arbetsförmåga försämrad från det att lönebidraget senast lämnades. Lönebidrag får även lämnas för arbetstagare som övergår från skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare till en annan anställning hos arbetsgivaren. Antingen kan den sökande själv ha en arbetsgivare i åtanke, eller så är det Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivare som leder till att sökande och arbetsgivare kan matchas ihop. Arbetsgivaren beslutar om individens anställning. Arbetsför- medlingen beslutar enligt gällande förordning1 om lönebidrag för den enskilde individen och för att anvisa arbetstagaren till den 1 Förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som med- för nedsatt arbetsförmåga. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker Anställningen, som är en förutsättning för stödet, är en reguljär arbetsrättslig anställning som ingås mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och den upphör inte arbetsrättsligt även om stödet skulle upphöra2. En anvisning får endast göras om arbetet bedöms lämpligt ut- format efter den sökandes behov och kan bidra till att den anställde kan förbättra sin arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen ska verka för att arbetstagaren övergår till en anställning utan lönebidrag och i samband med anvisningen ska därför en individuell handlingsplan upprättas för att underlätta en sådan övergång. Antalet arbetsgivare som fått bidrag för att anställa med lönebidrag har minskat , se tabell 7.3. Tabell 7.3 Antal arbetsgivare som under respektive år mottagit lönebidrag från Arbetsförmedlingen Källa: Arbetsförmedlingen. Trygghetsanställning är en lönesubvention som infördes och som regleras i samma förordning som lönebidrag, men med den skillnaden att målgruppen består av personer med funktionsnedsätt- ning vars behov inte kan tillgodoses på annat sätt samt att en trygg- hetsanställning saknar bortre tidsgräns. Anställningen är en reguljär anställning3, men ska vara anpassad efter den arbetssökandes förut- sättningar och särskilda behov. Arbetsförmedlingen ska åtminstone pröva att stödets storlek inte överstiger den nivå som behövs för att kompensera för arbetstagarens funktionsnedsättning. Stödet för trygghetsanställningen beräknas på samma sätt som vid en anställning med lönebidrag. Antalet arbetsgivare som mottagit stöd för trygghetsanställning har ökat mellan och , se tabell 7.4. 2Den som anställs omfattas av lag (1982:80) om anställningsskydd. 3Den som anställs omfattas av lag (1982:80) om anställningsskydd. SOU 2014:16 Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker Antal arbetsgivare som under respektive år mottagit stöd för trygghetsanställning från Arbetsförmedlingen Källa: Arbetsförmedlingen. Stödet regleras i en särskild förordning – förordning (2006:1481) om stöd för nystarts- jobb. Syftet med nystartsjobb är att stimulera arbetsgivare att an- ställa personer som varit utan arbete . Stödet kan lämnas för både tillsvidare-, prov- och tidsbegränsade anställningar. Nystartsjobb innebär att en arbetsgivare som anställer en person som varit arbetslös eller som fått sjukpenning, rehabi- literingspenning, sjuk- eller aktivitetsersättning, får ersättning för arbetsgivaravgiften eller dubbla arbetsgivaravgiften (upp till 63 pro- cent av lönen). Ersättning utgår genom att arbetsgivarens skatte- konto krediteras. Till skillnad mot ett beslut om stöd i form av lönebidrag/trygg- hetsanställning sker det inte, vid ett beslut om nystartsjobb, någon bedömning av den enskilde individens arbetsförmågenedsättning. Inte heller sker det något arbetsmarknadspolitisk bedömning då förordningen om nystartsjobb inte omfattas av förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (se kapitel 3). Enligt förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb finns det inte någon övre gräns för hur hög den bidragsgrundande in- komsten kan vara. Arbetsgivaren ska dock intyga att lön lämnas enligt kollektivavtal, eller är likvärdig med lön enligt kollektivavtal i branschen. som har uppmärksam- mat att ett antal arbetsgivare ingår anställningsavtal på en betydligt högre nivå än vad som regleras i kollektivavtal. Utredningen har från Arbetsförmedlingen fått information om att –2013 gjordes sammanlagt 114 861 transanktioner som låg mellan till , se tabell 7.5. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker SOU 2014:16 Tabell 7.5 Antal transaktioner mellan 30 000–avseende nystartsjobb, perioden –2013 Källa: Arbetsförmedlingen. Ersättning för nystartsjobb lämnas som den som anställs har varit frånvarande från arbetslivet, dock maximalt för personer . För ungdomar mellan , samt för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, lämnas stöd i längst . För nyanlända invandrare kan stöd lämnas i högst från det att de fick uppehållstillstånd. För den som beviljats utsluss- ningsåtgärder från fängelse eller för den som är villkorligt frigiven kan stödet lämnas motsvarande den utdömda strafftiden, dock minst ett och högst . Ett beslut om nystartsjobb fattas dock alltid i taget. Stödet för nystartsjobb utgår därefter genom att arbetsgivaren tillgodoförs en kreditering på skattekontot. Arbetsgivaren är den som ansöker om nystartsjobb hos . Nystartsjobbet behöver inte ha förmedlats av , men myndigheten måste ha fattat ett beslut om att bevilja ersättning att anställningen börjar. Den som ska anställas med hjälp av stödet ska också vara anmäld arbetslös på Arbetsförmedlingen när beslutet fattas. Det går dock att den arbets- sökande anmäler sig i samband med att arbetsgivaren lämnar in ansökan om nystartsjobb.4 I samband med ansökan ska den arbets- sökande med underskrift och intyg styrka att denne uppfyller rele- vanta krav för att vara stödberättigad. Antal arbetsgivare som mottagit stöd för nystartsjobb har minskat något , se tabell 7.6. Tabell 7.6 Antal arbetsgivare som mottagit stöd för nystartsjobb Källa: Arbetsförmedlingen. 4 Arbetsförmedlingens faktablad till arbetsgivare – Nystartsjobb: 2013:02. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker 7.3Kontrollstruktur avseende de aktuella arbetsgivarstöden Inför beslut om ett arbetsgivarstöd sker det i olika utsträckning kontroller. Detsamma gäller för under tid som stöd utgår. Vilka kontroller som utförs, och hur de utförs, varierar. Dels ställer olika förordningar olika krav på vad som ska vara uppfyllt för att stöd ska utgå, dels så har Arbetsförmedlingen i varierande omfattning ut- arbetat interna instruktioner. Det finns även kontroller som initieras av sakavdelningar eller staber på samt kontroller som initieras av marknadsområdet eller lokalt arbets- förmedlingskontor. Den sammansättning av kontroller som utförs, som en del av handläggningskedjan i sin helhet, kan benämnas som kontroll- strukturen för aktuellt stöd. Utredningens fokus är de kontroll- moment som avser arbetsgivarna/stödmottagarna. 7.3.1Anställning med stöd av lönebidrag och trygghetsanställning – Utgångspunkter Regleringen, i lag och förordning, kring att bevilja lönebidrag eller trygghetsanställning i samband med en anställning, är relativt om- fattande – sett ur ett individperspektiv. Utredningen har i kapitel 3 närmare redovisat gällande lag och förordningar. Innan ett beslut om stöd kan fattas så ska arbetsförmedlaren ha gjort en rad bedömningar. Bland annat ska individens arbetsför- måga bedömas, likaså den sökandes förutsättningar i förhållande till den specifika anställning anvisningen avser. Handläggning och beslutsfattande avseende lönebidrag och trygghetsanställning kan sägas vara den stödform som Arbetsför- medlingen prioriterat i avseende att säkra rättstillämpningen. har exempelvis utvecklat ett handläggarstöd och en checklista som stöd inför beslutsfattandet. Vidare är det särskilda arbetsförmedlare som har delegation för att handlägga ärenden av- seende anställning med lönebidrag/trygghetsanställning. har även beslutat att dessa arbetsförmedlare ska vara certifierade, det vill säga har gått en särskild tre-dagarsutbildning, vilken avslutas med examination. Beslutet om lönebidrag eller trygg- hetsanställning fattas också genom ett så kallat tvåhandsbeslut, vilket innebär att det krävs två personer för att fatta ett beslut – Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker arbetsförmedlaren samt ytterligare en person, som antingen är chefen, eller en av chefen särskilt utsedd person. 7.3.2Lag- och förordningsstyrda krav på arbetsgivaren vid anställning med lönebidrag eller trygghetsanställning Enligt förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten får Arbetsförmedlingen anvisa en person till en anställ- ning med lönebidrag/trygghetsanställning. Utredningen har i kapi- tel 3.5 redovisat sambandet mellan denna förordning och förord- ningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktions- hinder som medför nedsatt arbetsförmåga samt lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Utöver vad som framgår i kapitel 3.5 finns skäl att framhålla att Arbetsförmedlingen får anvisa någon en anställning med lönebidrag eller trygghetsanställning om arbetsmiljön uppfyller arbetsmiljö- lagens krav och om lön och andra anställningsförmåner följer kollektivavtal eller i väsentliga delar vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen. 7.3.3Förordningsstyrda krav på arbetsgivaren avseende nystartsjobb Villkoren för att få stöd för nystartsjobb enligt förordning (2006:1481) om stöd för nystartsjobb redovisas också i kapitel 3.5. Utöver vad som redovisas där finns skäl att nämna att arbets- givaren ansöker om stödet. I samband med ansökan ska arbets- givaren lämna uppgifter om vilka lönevillkor som gäller för anställ- ningen. Arbetsgivaren ska därefter lämna underlag till Arbetsför- medlingen för beräkning av det stödbelopp som av ska krediteras skattekontot. Underlaget ska lämnas in efter den arbetsmånad som stödet avser. 7.3.4Lönebidrag och Trygghetsanställning: Kontrollstruktur innan beslut För att säkerställa att de arbetsgivarkrav som ställs i förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten uppfylls ska arbetsgivaren kontrolleras, både vid ett nytt beslut och vid för- Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker längning av ett beslut om lönebidrag/trygghetsanställning. Kon- troll sker genom it-applikationen Arbetsgivarkontrollen (se be- skrivning i avsnitt 8.4 nedan). Arbetsförmedlingen har utarbetat en intern instruktion5 inne- hållande ytterligare villkor för att erhålla lönebidraget/trygghets- anställningen. I Interna instruktion AFII 26/2011: Krav på kollektiv- avtalade anställningsförmåner vid handläggning av arbetsgivarstöd fastställer Arbetsförmedlingen att arbetsgivaren ska lämna en kopia på anställningsavtalet till Arbetsförmedlingen senast efter att den anställde börjat sin anställning. I avtalet ska det framgå att lönen och andra anställningsförmåner följer branschens kollektiv- avtal. Enligt instruktionen ska en arbetsgivare som saknar kollektiv- avtal kunna bekräfta att den anställde omfattas av ett godkänt för- säkringsskydd genom ett försäkringsbrev. Kopia av försäkrings- brevet ska bifogas i ärendeakten. Arbetsförmedlingen har även tagit fram handläggarstöd6 avse- ende handläggningen av lönebidrag och trygghetsanställning. Hand- läggarstöden beskriver de olika momenten i handläggningsprocessen inför ett beslut om stöd. I handläggarstöden regleras det att arbets- givaren, innan beslut om stöd, ska få information om lönebidragets syfte, målgrupp och villkor. Som komplement till den muntliga informationen ska arbetsgivaren få faktablad om lönebidrag. Enligt handläggarstödet ska arbetsförmedlaren bland annat informera arbetsgivaren om de förordningsstyrda krav som finns på denna. 7.3.5Nystartjobb: Kontrollstruktur innan beslut Innan Arbetsförmedlaren fattar beslut om nystartsjobb ska arbets- förmedlaren, enligt Förordning (2006:1481) om stöd för nystarts- jobb, på samma sätt som inför beslut om lönebidrag/trygghets- anställning, inhämta underlag som visar på att lön lämnas enligt kollektivaltal/eller är likvärdig med lön enligt kollektivavtal i branschen. Arbetsförmedlaren ska likaså kontrollera arbetsgivaren genom applikationen Arbetsgivarkontrollen (se beskrivning i avsnitt 8.4 nedan), och därmed säkra att arbetsgivaren är registrerad som arbetsgivare hos vid beslutstillfället, inte har närings- 5Arbetsförmedlingens interna instruktioner – Krav på kollektivavtalade anställnings- förmåner vid handläggning av arbetsgivarstöd, AFII 26/2011. 6Arbetsförmedlingens handläggarstöd – Lönebidrag, AFHS 69/2011 samt Arbetsförmed- lingens handläggarstöd – Trygghetsanställning, AFHS 29/2013. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker förbud, skatteskulder som har lämnats till eller betalningsanmärkning som inte är obetydlig. Arbetsförmedlingen har utarbetat en intern instruktion7 avse- ende handläggningen och beslut av stöd för nystartsjobb – AFII 15/2011: Nystartsjobb och särskilt nystartsjobb. Det finns även ett handläggarstöd och en checklista som stöd för handläggarens be- dömningar. Enligt den interna instruktionen kan stöd inte lämnas för person för anställning i det egna företaget, det måste alltså alltid finnas en part som anställer och en som blir anställd. Exempelvis kan en per- son som sitter i styrelsen för företaget inte anställas i detsamma med stöd av nystartsjobb. Detta då denna person anses ha väsent- ligt inflytande och representerar arbetsgivaren. Enligt den interna instruktionen är det även, av samma anledning, oftast olämpligt att ge suppleanter i styrelsen nystartsjobb. I den interna instruktionen regleras även att handläggaren ska informera arbetsgivaren om att denne , från det att anställningen påbörjas, ska inkomma med en kopia av anställnings- avtalet. I Arbetsförmedlingens handläggarstöd om nystartsjobb8 fast- ställs det att om anställningsavtalet inte inkommer ska en kommu- nicering ske med arbetsgivaren, där arbetsgivaren muntligen eller skriftligen informeras om att en skattekreditering kan ske först när anställningsavtalet inkommit. Om anställningsavtalet inte inkom- mer löper beslutet på – utan att det sker någon skattekreditering. Handläggarstödet innehåller inte några ytterligare beskrivningar av vilken information som arbetsförmedlaren är ålagd att lämna till arbetsgivaren i samband med beslut om nystartsjobb. Utredningen har här uppmärksammat att faktabladet om nystartsjobb, som fanns på Arbetsförmedlingens intranät , inte innehöll någon information om att stöd för nystartsjobb utgår genom en kredite- ring av arbetsgivarens skattekonto. I stället skriver Arbetsförmed- lingen i faktabladet att: Du begär ersättning på en särskild blankett eller via inter- net Vi betalar sedan ut beloppet i efterskott. 7Arbetsförmedlingens interna instruktioner – Nystartsjobb och särskilt nystartsjobb, AFII 15/2011. 8Arbetsförmedlingens handläggarstöd – Nystartjobb och särskilt nystartsjobb, AFHS, 107/2011. Arbetsgivarstöd – Kontrollstruktur och risker