sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — Vidare ska eleven arbeta med redigering och disposition av texter med hjälp av dator. Gymnasieskolan har 18 nationella program. I ämnesplanerna till elva av dem nämns att eleverna ska arbeta med informationsteknik, datorer, digitala verktyg eller liknande. Det gäller el- och energipro- grammet, fordons- och transportprogrammet, handels- och administ- rationsprogrammet, hantverksprogrammet, vård- och omsorgspro- grammet, ekonomiprogrammet, estetiska programmet, humanistiska programmet, samhällsvetenskapliga programmet, naturvetenskap- liga programmet och teknikprogrammet. I sju av de nationella pro- grammens ämnesplaner förekommer alltså inga hänvisningar till it eller digitala verktyg. Det gäller barn- och fritidsprogrammet, bygg- och anläggningsprogrammet, hotell- och turismprogrammet, industritekniska programmet, naturbruksprogrammet, restaurang- och livsmedelsprogrammet samt VVS- och fastighetsprogrammet. Men eleverna vid dessa program bör ändå komma i kontakt med digital teknik under sin gymnasieutbildning genom de gymnasie- gemensamma ämnena. I fyra av dessa, historia, matematik, natur- kunskap och samhällskunskap, nämns datorer och digital teknik. Trots att läroplaner och kursplaner för respektive ämnesplaner och examensmål för gymnasieskolan blivit tydligare ifråga om betydelsen av att föra in ett digitalt perspektiv och digi- tala tekniker i undervisningen så saknas motsvarande formuleringar i kunskapskraven. Det innebär att dessa förmågor inte testas i nationella prov och därför sällan ligger till grund för betygssätt- ningen. Den internationella utvecklingen i läroplansfrågor tycks för när- varande följa två olika utvecklingstendenser. Den ena är ett ökat fokus på kompetenser och den andra är att introducera program- mering som ett eget ämne i . KeyCoNet är ett EU-finansierat nätverk som arbetar för att identifiera och analysera initiativ avseende implementering av nyckel- kompetenser i och gymnasiet i hela . Kompetens är ett brett begrepp som innefattar kunskaper, färdigheter och Arbetet utgår ifrån de åtta nyckelkompetenser som lade fast i en rekommendation från 20068. En av dessa kompetenser är digital kompetens, som inte ska förstås i snäv bemärkelse utan innebär säker och kritisk användning av informa- tionssamhällets teknik i arbetslivet, och för kommunika- tionsändamål9. Utöver att digital kompetens listas som en av de åtta nyckelkompetenserna så framhålls också av forskningen att it- baserade och interaktiva lärmiljöer är ett effektivt sätt att träna dessa kompetenser och att utvärdera dem. Bakgrunden till att kompetensfrågan anses aktuell är att de flesta länder uppfattar att de grundläggande kunskaperna som skolan koncentrerat sig på är nödvändiga men inte tillräck- liga för att möta de omfattande krav som ställs i dagens globala ekonomi med ständigt ökande konkurrens. Därför vidtar många euro- peiska länder åtgärder för att implementera nyckelkompetenser i sina läroplaner. Det land i som sannolikt kommit längst i detta avseende är som genomför förändringar i läroplanerna både för grundskola och gymnasium, i provsystem och i lärarutbild- ningen. Svenska läroplaner har lyft fram förmågor av olika slag men det förekommer bara sällan någon utvärdering av om eleverna verkligen utvecklat dessa förmågor10. De förekommer ytterst sällan i nationella kunskapsutvärderingar eller prov. En annan internationell tendens är att introducera program- mering som ett ämne i den obligatoriska skolan. Det har skett i och Estland11. I är frågan diskuterad men ännu inte beslutad12. Flera argument har framförts för att introducera detta ämne. Ett är att ge eleverna grundläggande kunskaper för att kunna hantera sin digitala vardag och kunna behärska sina digitala verktyg och inte bli behärskad av dem. Ett annat är att tidigt väcka både pojkars och inte minst flickors intresse och lust för tekniska frågor för att med tiden få fler att söka sig till tekniska utbildningar samt att träna logiskt tänkande. I ges ämnet utöver ett ämne som 8http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/sv/oj/2006/l_394/l_39420061230sv00100018.pdf 9http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/publ/pdf/ll-learning/keycomp_sv.pdf 10Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Forskning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. aktuella analyser 2013. 11https:///government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/210969/ NC_framework_document_-_FINAL.pdf samt 12http:///international//experts-in-germany-divided-on-computer- science-in-school-curriculum-a-899979.html heter Design och teknik. Man skriver i läroplanen att en högkvalitativ programmeringsutbildning utrustar eleverna att förstå och förändra världen genom logiskt tänkande och kreativitet, bland annat genom att länkar med matematik, vetenskap, design och teknik. Det finns uttalade kunskaps- och kompetenskrav för den engelska skolans olika åldersnivåer. Den estniska läroplanen är . Där skriver man att ämnet Informatik på grundskolenivå syftar till att eleverna ska utveckla grundläggande datorfärdigheter, förstå och veta hur man undviker potentiella hälso-, säkerhetsrisker samt hot mot personuppgifter som kan förekomma vid it-använd- ning, skapa och använda it som en fungerande och effektiv inlär- ningsmiljö, samt delta i virtuella gemenskaper och använda online- miljö för att publicera digitalt material i överensstämmelse med god sed och skyddande av sina rättigheter. 5.5Lägesbilden i svensk skola I vårt första delbetänkande konstaterade vi att ligger i toppen av de europeiska länderna när det gäller tillgång till teknik men att vi hamnar efter i användningen av den13. I delbetänkandet sägs vidare att ambitionen i läroplaner som handlar om att alla elever ska ha tillgång till moderna it-baserade lärverktyg inte täcks av de insatser och åtgärder som vidtas. Tillgången till it-utrustning varierar i hög utsträckning mellan olika platser i landet. Det skiljer sig också åt hur mycket fokus skol- huvudmännen i landet lägger på att förse skolorna med rätt utrust- ning. I Skolinspektionens granskning av användningen av it-verktyg sägs att informationsteknik genomsyrar alla delar av samhället och borde vara självklar, men är det ännu inte överallt, i det pedagogiska arbetet14. Förutom sin egen granskning hänvisar Skolinspektionen till rapporter från och Special- pedagogiska skolmyndigheten. Man slår fast att rätt använd kan tekniken bidra till ett effektiviserat lärande genom till exempel för- bättrad individanpassning, ökad motivation och mer elevsam- (2013): En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31). 14Skolinspektionen (2012): Satsningarna på IT används inte i skolornas undervisning. Vad visade Skolinspektionens granskning? Skolinspektionen menar att många huvudmän och skolor behöver ta initiativ till att it-verktyg i större utsträckning används för att förbättra undervisningen. Tillgång till moderna it-verktyg och kunskap om hur dessa kan användas gör att lärandemiljön på ett bättre sätt kan anpassas till enskilda barns och elevers behov. I undervisningen av elever i behov av särskilt stöd har moderna it- verktyg visat sig vara särskilt värdefulla, skriver Skolinspektionen. Tillgången till datorer och annan it-utrustning har stadigt förbätt- rats i den svenska skolan. , som har i uppdrag att följa denna utveckling, publicerade en kartläggning som visar att antalet datorer ökat kraftigt15. Jämfört med 2008 då den förra mätningen gjordes, har antalet elever per dator i nästan halverats. Det är i genomsnitt 3,1 elever per dator i den kommunala och 2,4 elever per dator i fristående grundskolor. Erfarenheten talar för att datortätheten sannolikt är högre i årskurs 7–9 jämfört med lägre årskurser. Siffror från en undersökning genomförd av () stärker denna förmodan16. I gymnasieskolan är det 1,3 elever per dator och över hälften av gymnasieeleverna disponerar en egen dator i skolan. Enligt PISA-undersökningen 2009 var bland de länder i som hade störst skillnad i datortäthet mellan olika skolor17. Enligt undersökning har skillnaderna i antalet elever per dator mellan olika skolor minskat något . Det gäller både i och i gymnasieskolan. I de skolor som har lägst datortäthet i 2012 går det 11,5 elever per dator jämfört med en elev per dator i de bäst utrustade grundskolorna. I gymnasieskolorna är skillnaderna något mindre. I de med lägst datortäthet är det 5,8 elever per dator jämfört med 0,7 elever per dator i de bäst utrustade skolorna. 15Skolverket (2013): It-användning och it-kompetens i skolan. Rapport 386, 2013. 16Lärarnas (2013): IT i undervisningen – Om lärares syften, användande och hinder, 2013. 17OECD (2011): 2009 Results: . , Volume VI. Undersökningen från LR visar på statistiskt säkerställda skillnader i datortäthet mellan olika kommuntyper. Enligt undersökningen har elever i förortskommuner till storstäder bäst tillgång medan elever i mindre orter och i glesbygd har sämst tillgång till en egen dator. Även lärarnas datorsituation har avsevärt förbättrats under de senaste fyra–fem åren. Enligt har numera av lärarna i tillgång till en egen dator eller surfplatta jäm- fört 2008. I gymnasieskolan har av lärarna tillgång till en egen dator eller surfplatta jämfört med 77 pro- cent 2008. Andra svenska undersökningar som publicerats bekräftar den positiva utvecklingen även om de exakta talen skiljer sig något mellan undersökningarna. Att skolhuvudmännen investerat mycket i teknisk utrustning framgår också av det faktum att betydligt fler skolor nu redovisar att deras datorer är mindre än . 2008 uppgav omkring varannan grundskola att mer än hälften av skolans datorer var äldre än . Bland kommunala grundskolor, som har den äldsta utrustningen, är det nu som anger att hälften av deras datorer är äldre än . I av de kommunala grundskolorna är minst tre fjärdedelar av datorerna nyare än . visar också att även tillgången till annan it-utrustning har ökat. Antalet skolor med digitalkamera och dataprojektor har blivit fler. Framför allt har fler skolor köpt in digitala skrivtavlor. Både i och fristående grundskola har andelen skolor med digital skrivtavla mer än tredubblats . I europeisk jämförelse framstår den svenska skolans it-situation som gynnsam. Den senaste stora internationella undersökningen visar att datortätheten är högre i svenska grundskolor än genom- snittet i EU och att andelen bärbara datorer är jämförelsevis hög18. Enligt undersökningen skulle ha den tätaste datormiljön med cirka två elever per dator i årskurs 8 framför med cirka tre samt och också med cirka tre datorer per elev. I årskurs 4 anger den europeiska undersökningen att ligger på femte plats med fyra elever per dator. Här ligger , och i topp med tre elever per dator, har tillsammans med fyra elever per dator och har fem. Eftersom den europeiska undersökningen inte anger något samlat mått för hela skolan är det svårt att jämföra dess uppgifter om datortäthet med . Även gällande annan it-utrustning är den svenska skolan, till- sammans med de övriga nordiska länderna, bland de mest välför- sedda i . Undantaget är digitala skrivtavlor där tillgången i svenska skolor är lägre än genomsnittet i . Enligt den euro- peiska undersökningen är uppkopplingshastigheten betydligt högre i svenska skolor än genomsnittet i EU. delar den fram- skjutna positionen ifråga om it-utrustning och uppkopplings- hastighet med övriga nordiska länder, framför allt och . En dator till varje elev Under de senaste tre–fyra åren har det blivit allt vanligare att skolor och skolhuvudmän ger eller lånar ut en bärbar dator eller surfplatta till varje elev. Det kan gälla ett antal klasser, samtliga elever på en skola eller ett antal skolor. Enligt undersökning är detta vanligare i gymnasiet än i och något vanligare i fristående skolor jämfört med kommunala. Totalt sett har 14 pro- cent av eleverna i personlig tillgång till en dator jäm- fört i gymnasieskolan. Föreningen i Utbildningen (DIU) har skapat en digital karta där skolhuvudmän själva kan fylla i information om sina satsningar på en enhet till varje elev. har 254 skolhuvudmän angivit att de har ett större eller mindre projekt med denna inriktning. Siffran bör tolkas med viss försiktighet. Enligt den europeiska undersökningen är 18 European Schoolnet (2013): Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking Access, Use and Attitudes to Technology in Europe´s Schools. Final Study Report, February 2013. det land som har flest internetanknutna bärbara datorer i årskurs 8. En annan trend är att tillåta att elever tar med sig och använder privat it-utrustning i skolan. Enligt uppger av rektorerna i och i gymnasieskolan att eleverna får använda egen it-utrustning i undervisningen. I grund- skolan är det vanligast att använda sin egen smartphone men ofta tillåts även egna datorer och surfplattor. Administrativa program och digitalt innehåll av grundskolorna och av gymnasie- skolorna har en internetbaserad plattform för samarbete mellan lärare och elever (lärplattform). Det är en klar ökning jämfört med . Omkring nio av tio skolor har en egen webbplats. Andelen är densamma för både grund- och gymnasieskolor. Den vanligaste informationen på webbplatsen är kontaktuppgifter till lärare. I närmare hälften av grundskolorna och tre fjärdedelar av gymnasie- skolorna kan vårdnadshavare eller elever göra frånvaroanmälan på skolans webbplats. Från arbetsgruppen om lärares administrativa arbetsuppgifter har vi fått uppgifter om att nästan alla skolor som man har träffat vid sina skolbesök har, utöver digitala läromedel och andra peda- gogiska verktyg, någon form av it-stöd för att hantera bland annat planering, bedömning och dokumentation av elevernas kunskaps- utveckling, elevuppgifter, frånvaro samt kommunikation med elever och föräldrar. Lärarna uppger att det är helt avgörande att de har tillgång till ett eller flera it-system för att på ett effektivt sätt kunna bedriva sitt arbete. Många uppger emellertid också att systemen är krångliga och tidskrävande att använda. Arbetsgruppen skriver att flertalet av de intressenter man har träffat anser att it-systemen behöver förenklas och göras mer användarvänliga och tillgängliga. Enligt den europeiska undersökningen har svenska och andra nordiska skolor betydligt oftare tillgång till internetbaserade lär- plattformar än genomsnittet i . I har av eleverna i årskurs 4 tillgång till en plattform. Det ger oss en fjärde- plats i EU. I topp ligger följt av och . Närmast efter finns . I årskurs 8 är motsvarande andel för , vilket ger oss en femte plats. och är i topp medan ligger närmast efter . Även i gymnasieskolan ligger på en femte plats med övriga nordiska länder i toppen. Enligt är de vanligaste datorprogrammen i grund- skolan och gymnasiet program särskilt avsedda för matematik, språk samt för att hantera, skapa eller redigera bild, ljud och video. Utöver program för ordbehandling, kalkyl och presentation var dessa tre vanligast även vid mätningen 2008. Elever och lärare i kommunala skolor har bättre tillgång till datorprogram än i fri- stående skolor. Enligt rektorerna så har drygt sju av tio grund- skolor och åtta av tio gymnasieskolor i ganska eller mycket hög grad tillgång till kompensatoriska eller alternativa it-verktyg för elever i behov av särskilt stöd. I Lärarnas Riksförbunds undersökning anger av lärarna bristande tillgång till digitala läromedel som hinder för ett ökat it-användande i undervisningen. Det är det näst största hindret som anges. Endast bristande arbetstid anses som ett större hinder. Det svenska forskningsprojektet som följer satsningar på en dator till varje elev i tolv grundskolor och sju gymnasieskolor, skriver i sin årsredovisning att undervisningsmaterial för nya lärformer är underutvecklade19. Den statistik som finns att tillgå över skolornas inköp av digitala läromedel härrör från återförsäljare som genom offentliga upp- handlingar säljer material till kommunerna. De fristående skolornas inköp ingår inte i statistiken. Försäljningen av digitala läromedel uppgår till cirka 30–eller av den totala försäljningen av läromedel på . har grundskolornas anskaffning av digitala läromedel sakta ökat. är i stort sett alla digitala läromedel nät- baserade och körs på förlagens servrar. Lokala installationer före- kommer knappast alls. Äldre statistik, som omfattar digitala pro- dukter med annan teknik, är därför inte meningsfull att jämföra med. Den digitala försäljningen inom branschföreningen totala försäljning till var 2012, 2011, 2010, 2009, 2008. Det bör också framhållas statistiken inte omfattar flera mindre läromedelsföretag som enbart utvecklar digitala produkter. 19 , Å med flera (20113): uno årsrapport , . dessa produkter uppfyller sannolikt kraven för att kallas läromedel, även om företagen inte är medlemmar i läromedelsförlagens branschförening och därmed inte ingår i statistiken ovan. Med en ökad användning av digitala verktyg och tjänster öppnar nya möjligheter till lärande. Men med nya verktyg och en ökad användning av internet följer delvis nya juridiska och etiska fråge- ställningar. Det är viktigt att dessa frågor fortsatt uppmärksammas och hanteras. Användningen av molntjänster i skolan Allt fler skolor har börjat använda så kallade molntjänster, det vill säga programvaror på nätet som nyttjas genom att slutanvändaren via sin webbläsare kör program som finns på en främmande server. Men den som använder en molntjänst för lagring av personupp- gifter, till exempel i ett elevregister, förlorar den faktiska kontrollen över de personuppgifter som lagras. Till detta kommer att moln- leverantörer ofta använder sig av standardavtal, det vill säga i förväg definierade användarvillkor, och anlitar underleverantörer. Det är därför viktigt att den som tänker använda en molntjänst i sin verk- samhet är medveten om de krav som ställs enligt personuppgifts- lagen. Enligt Datainspektionen är den som använder en molntjänst för sin personuppgiftsbehandling personuppgiftsansvarig för behand- lingen även om den utförs av molntjänstleverantören eller dess under- leverantörer. En skolhuvudman som vill använda en molntjänst måste därför först bedöma om den personuppgiftsbehandling som man vill låta molntjänstleverantören utföra kommer att vara tillåten enligt personuppgiftslagen. Datainspektionen har granskat några fall där skolor och kommuner använder molntjänsterna Google Apps eller . Myndigheten är tydlig med att den som använder en sådan tjänst måste teckna ett avtal med företaget som uppfyller bestämmelserna i personuppgiftslagen eller sluta använda molntjänsten. För verktyg som organiserar, sorterar och strukturerar information om enskilda elever i en molntjänst krävs för tillfället ett enskilt avtal med skol- Det är viktigt att veta vilken typ av uppgifter det gäller, vad behöver lagras och hur länge, vem ska lagra materialet och så vidare. har tillsammans Google hittat en avtals- form som båda parter bedömer som acceptabel. Syftet med inspektionen är att kontrollera om Malmös skolor uppfyller reglerna i personuppgiftslagen när de använder molntjänsten Google Apps for Education20. Resultatet av inspektionen var inte känt för att kunna redovisas i detta delbetänkande. har Datainspektionen en pågående tvist med som också gäller Google. Myndigheten anser inte att det avtal som tecknats mellan parterna är tillräckligt och menar att kommunen antingen måste åtgärda bristerna i avtalet eller sluta att använda tjänsten. Kom- munen i sin tur har överklagat ärendet, som ännu inte är avgjort. I avvaktan på avgörandet i fallet med tycks frågan fortfarande vara öppen om vad som krävs av ett avtal mellan en kommun eller skola som vill använda molntjänster. På grund av den osäkerhet som råder runt molntjänster har SKL tagit fram en väg- ledning för de kommuner som behöver fatta beslut utifrån de förut- sättningar som gäller avseende molntjänster21. Man har också utvecklat en handledning för bedömning av personuppgifts- lagen och en riskanalys för molntjänster i skolan22. En annan aspekt på personuppgiftsbehandling är insamling av uppgifter genom digitala verktyg som finns inbäddade till exempel i digitala läromedel eller i andra digitala miljöer. Fenomenet, som kallas Learning Analytics, betecknar hur man kan tolka och använda ett brett spektrum av data för att utvärdera en elevs kunskapsutveck- ling, förutsäga framtida resultat och upptäcka potentiella problem hos eleven. Data samlas in från elevens explicita handlingar, såsom slutförda skoluppgifter och prov men också från tysta insatser, som fritidsaktiviteter och social interaktion på nätet, inlägg på diskus- sionsforum, och andra aktiviteter som inte är direkt skolrelaterade men ändå visar på elevens pedagogiska framsteg. Uppgifterna var för sig kan vara harmlösa men det är möjligt att systemet kan sam- manställa dem så att de blir lika tydliga som en medicinsk diagnos. Därmed uppstår frågan när information blir en uppgift i den 20http:///press/nyheter/2014/datainspektionen-granskar-malmo- skolors-molntjanster/ 21SKL (2013): E-samhället i praktiken. Vägledning om molntjänster i skolan, . 22SKL (2013): E-samhället i praktiken. PuL-bedömning och riskanalys av molntjänst i skolan. meningen att den är personkritisk och måste skyddas. De digitala verktygen som används i Learning Analytics kan också komma att utgöras av molntjänster, vilket gör att även den ovan refererade frågeställningen om personuppgifter i molntjänster kan bli aktuell. En följd av digitaliseringen är att de upphovsrättsliga frågorna får ny aktualitet i skolan. Både lärare och elever berörs och de berörs både som användare och producenter av digitalt material. Ur ett användarperspektiv finns det klara bestämmelser för hur lärare får återanvända, kopiera och sprida tryckt material i sin undervisning. Motsvarande regler finns också för digitalt material. Trots att bedrivit information och upp- lysning runt upphovsrättsliga frågor på internet, licensramverket Creative Commons med mera, så tycks kännedomen om reglerna fortfarande vara dålig. En tredjedel av rektorerna anger att detta är en fråga, tillsammans med andra juridiska spörsmål, där man inte anser sig ha tillräcklig kunskap. av grundskollärarna och av gymnasielärarna anger att de har stort behov av kom- petensutveckling inom området lag och rätt inom it. Digitaliseringen medför också att fler blir producenter av digi- tala texter, bilder, filmer och ljudupptagningar. Även ur ett pro- ducentperspektiv är det viktigt att känna till de upphovsrättsliga regler som finns, inte minst för att kunna skydda sina rättigheter. Vidare finns det många olösta upphovsrättsliga frågor runt skolans verksamhet. Dessa gäller till exempel vem som i olika situationer har rätt att nyttja ett digitalt material som producerats av en lärare eller elev, vem som har rätt att dela materialet med andra eller att exploatera dess kommersiella potential. Ofta är en lärare eller elev inte ensam skapare av ett material utan det har tillkommit i en pro- cess där flera varit inblandade och där skolans datorer och program- varor använts i vissa delar av framställningsprocessen och personlig ägda verktyg i andra delar. Det finns ännu inte några kända juridiska tvister runt upphovsrättsliga frågor inom skolan. Istället för att invänta sådana skulle arbetsmarknadens parter kunna påbörja diskus- sioner om möjligheten att reglera upphovsrättsliga frågor i ett kollektivavtal. Inom högskolan finns det så kallade lärarundan- taget som innebär att lärare vid universitet och högskolor samt forskare äger rätten till resultaten av den forskning de utför och det undervisningsmaterial de tar fram. Regeln är annars att det är arbets- givaren som äger rätten till en uppfinning eller en produkt med verks- höjd. Men omfattningen av undantaget tolkas olika av parterna.