sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — genomföra beräkningar och mätningar samt ta fram underlag för bedömningar inom strålskyddsområdet och upprätthålla kom- petens för att kunna förutse och möta framtida frågor, genom information och öppenhet bidra till att ge allmänheten insyn i all verksamhet som omfattas av myndighetens ansvar. Detta arbete ska syfta till att 1.främja hälsa och motverka ohälsa, 2.förebygga akuta strålskador och minska risken för sena ska- dor till följd av strålning, och 3.ge råd och informera om strålning, dess egenskaper och användningsområden samt om strålskydd. Uppgifter med anledning av internationella åtaganden Uppgifterna med anledning av internationella åtaganden innebär att ansvarar för sådana uppgifter som följer av internatio- nella åtaganden inom myndighetens verksamhetsområde, utövar tillsyn över att svenskt kärnämne och svensk kärnteknisk utrustning används såsom deklarerats i enlighet med internationella åtaganden. I fråga om nukleär icke- spridning, inklusive exportkontroll, ska myndigheten verka för att ämnena och utrustningen inte kommer till användning för kärnvapen, ansvarar för det förberedande nationella arbete som följer av konvention om kärnsäkerhet (SÖ 1995:71) och gemensamma konvention om säkerhet vid hantering av använt kärnbränsle och säkerhet vid hantering av radioaktivt avfall (SÖ 1999:60), har ett särskilt funktionsansvar som behörig myndighet enligt Internationella atomenergiorganets () konventioner om assistans och tidig varning vid nukleära eller radiologiska nöd- situationer innebärande att myndigheten bland annat ska för- medla och ta emot information om nödsituationer enligt kon- ventionen om tidig varning och bistå Internationella atomener- giorganet vid sådana situationer enligt konventionen om assi- stans, ska vara en sådan kontaktpunkt som avses i artikel 5.1 i konven- tionen om fysiskt skydd av kärnämne (SÖ 1985:24), är nationell kontaktpunkt för Internationella atomenergiorganets databas för olaglig handel och annan otillåten hantering av kärn- ämnen och radioaktiva ämnen (Illicit Trafficking in Nuclear Materials and Other Radioactive Sources, ITDB) samt ansvarar för frivilliga rapportering till atomenergiorganet enligt det åtagande som framgår av informationscirkuläret INFCIRC/415, ska enligt de riktlinjer om kärnteknisk export som har överens- kommits inom () och som NSG har informerat medlemsstaterna i Internationella atomenergior- ganet om genom informationscirkulär INFCIRC/254/Part 1 inhämta försäkran från den mottagande statens regering vid export av kärnämne och kärntekniskt material m.m., och utforma och avlämna försäkran till den exporterande statens regering vid import av kärnämne och kärntekniskt material m.m. Första stycket gäller inte vid export till en stat som inte har importerat sådant material från eller vid import från en stat som inte har exporterat sådant material till , ska utföra de uppgifter i transportärenden som ankommer på behörig myndighet enligt rådets förordning (Euratom) nr 1493/93 av om transport av radioaktiva ämnen mellan medlemsstater och rådets direktiv /117/Euratom av om övervakning och kontroll av trans- porter av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle, ska utföra de uppgifter och beakta de principer som ankommer på behörig myndighet och som föreskrivs i rådets direktiv /122/Euratom av om kontroll av slutna radioaktiva strålkällor med hög aktivitet och herrelösa strålkällor samt i Internationella atomenergiorganets uppföran- dekod (Code of Conduct on the Safety and Security of Radio- Sources, /CODEOC/2004). vart tredje kalenderår sammanställa en rapport om genomförandet av rådets direktiv /71/Euratom av om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar och skicka rapporten till Europeiska kommissionen, och vart tredje kalenderår sammanställa en rapport om genomförandet av rådets direktiv /70/Euratom av om inrättandet av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radio- aktivt avfall och skicka rappor- ten till Europeiska kommissionen. Rapporterna ska på lämpligt sätt samordnas med det förberedande nationella arbete som följer av konvention om kärnsä- kerhet och av gemensamma konvention om säkerhet vid hantering av använt kärnbränsle och säkerhet vid hantering av radi- oaktivt avfall. föreslå lämplig tid för de utvärderingar och internationella granskningar som ska göras minst enligt artikel 9.3 i rådets direktiv /71/Euratom och artikel 14.3 i rådets direktiv /70/Euratom, redovisa resultatet av de utvärderingar och granskningar som görs och vid behov föreslå åtgärder med anledning av resultatet. se till att det finns en aktuell nationell plan för hantering av kärnämne som inte är avsett att användas på nytt, kärnavfall och annat radioaktivt avfall. Planen ska innehålla den redovisning som är nödvändig enligt artikel 12 i rådets direktiv /70/Euratom. I arbetet med att ta fram eller ändra planen ska Strålsäkerhetsmyn- digheten på lämpligt sätt ge företrädare för berörda myndigheter, kommuner, allmänheten och näringslivet tillfälle att lämna syn- punkter. hålla Europeiska kommissionen informerad om den nationella plan som avses i 12 c § och alla viktiga ändringar som görs i den. Strål- säkerhetsmyndigheten ska ge kommissionen den information som kommissionen begär enligt artikel 13 i rådets direktiv /70/Euratom. Uppgifter i det internationella samarbetet Inom sitt verksamhetsområde ska delta i det arbete som regeringen bedriver inom EU och internationellt. I arbetet ska särskilt bistå regeringen med underlag och expertstöd, delta i möten enligt instruktioner från och rapportera från mötena, vid sitt deltagande i Europeiska kommissionens arbetsgrupper tidigt bedöma konsekvenserna av viktiga förslag och ge dem som berörs möjlighet att lämna synpunkter till myndigheten, när Europeiska kommissionen lämnat ett slutligt förslag till EU- lagstiftning skyndsamt redovisa en konsekvensbedömning av förslaget till , bevaka framtagandet av internationella rekommendationer och standarder som utarbetas av erkända internationella organisa- tioner och som kan förväntas få betydelse inom myndighetens verksamhetsområde, och hålla regeringen löpande informerad om det arbete som myndig- heten är engagerad i. ska inom sitt verksamhetsområde bedriva utvecklings- och grannlandssamarbete med samhälls- funktioner och organisationer i de länder som regeringen beslutar om, och bedriva annat internationellt samarbete än det som avses i strecksatsen ovan, med motsvarande samhällsfunktioner i andra länder och med multinationella organisationer. ingå avtal med myndigheter i andra länder om de närmare villkoren för informationsutbyte inom sitt verksamhetsområde, i samband med utvecklingssamarbete med andra länder som regeringen eller Europeiska unionen har beslutat om, ingå avtal om närmare villkor för samarbetet med samarbetsländerna (pro- ceduravtal) samt ändra eller säga upp sådana avtal. uppgifter med avseende på krisbered- skap innebär att inom den nationella strålskyddsberedskapen ska samordna de beredskapsåtgärder som krävs för att förebygga, identifiera och detektera nukleära eller radiologiska händelser som kan leda till skador på människors hälsa eller miljön. I detta sammanhang ska ge råd om strålskydd och sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen, om en nukleär eller radiologisk nödsituation inträffar inom eller utom landet, upprätthålla och leda en nationell organisation för expertstöd vid nukleära och radiologiska nödsituationer, svara för teknisk rådgivning till de myndigheter som är ansvariga för hanteringen av konsekvenserna av en olycka i kärnteknisk verksamhet, om den inträffar inom eller utom landet, svara för expertkompetens samt kunskaps- och beslutsunderlag inom strålskyddsområdet inklusive spridningsprognoser och strålskyddsbedömningar, och upprätthålla förmåga att inom strålskyddsområdet genomföra mätning, provtagning och analys i fält. ska vid ingripanden i en radiologisk nödsituation eller i fall då efterverkningarna av en tidigare nödsitu- ation eller strålningsverksamhet medför bestående bestrålning beakta de principer som anges i rådets direktiv /29/Euratom av om fastställande av grundläggande säkerhets- normer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning, om inte dessa frågor ankommer på någon annan myndighet enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. medverkar i totalförsvaret enligt föreskrifterna i förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. 7.18.4Strålsäkerhetsmyndigheten har återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbrevet samt särskilda uppdrag i regeringsbeslut under budgetåret Förutom de långsiktiga uppgifter och mål som regeringen har beslutat ska gälla för bland annat i myndighetens instruktion fattar regeringen beslut om åter- rapporteringskrav och uppdrag i regle- ringsbrev. Dessutom fattar regeringen utöver detta beslut om särskilda uppdrag under budgetåret. Källa: regleringsbrev 2009–2014 samt särskilda regeringsbeslut om uppdrag 2009–2013. *Vi redovisar inte några särskilda regeringsuppdrag under hade totalt 22 återrapporteringskrav och totalt 44 uppdrag i regleringsbreven –2014. Antalet återrapporteringskrav minskade från nio till ett som antalet uppdrag ökade från fyra till elva . Som framgår av tabellen ovan hade flest återrapporteringskrav och 2014. återkommande 2009– 2014 är återrapporteringskravet om utgiftsprognoser vid fem till- fällen under budgetåret. I regleringsbreven –2012 hade endast ett återrapporteringskrav; det återkommande om utgiftsprognoserna. Här redovisar vi de återrapporteringskrav fick i reglerings- brevet , inklusive återrapporteringskrav som återkommer . Mer om återrapporteringskraven –2013 i bilaga 2. Återkommande återrapporteringskrav i regleringsbreven I regleringsbreven var det två återrapporte- ringskrav – miljöteknik/miljöinnovationer och ny kärnkraft – som återkom båda åren. Det ena är återrapporteringskravet om miljöteknik och miljö- innovationer där ska redovisa vilka vik- tigare aktiviteter inom myndigheten som bedöms öka tillgången till eller efterfrågan på miljöteknik och miljöinnovationer. Det andra återrapporteringskravet är ny kärnkraft där Strål- säkerhetsmyndigheten ska redovisa de eventuella kostnader som myndigheten haft för prövning av ansökningar om tillstånd m.m. för uppförande av nya kärnkraftsreaktorer. Uppgifterna skulle redovisas per sökande respektive tillståndshavare och per avgifts- slag. I redovisningen skulle också ingå bedömning om eventuell nedsättning av avgifter för enskilda sökande respektive tillståndshavare . I regleringsbrevet har sju åter- rapporteringskrav. Utöver de som redan nämnts ovan handlade återrapporteringskraven om miljökvalitetsmålen, en plan för jäm- ställdhetsintegrering, EU-kompetens och ESS-anläggningen. ska redovisa hur myndigheten har verkat för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen och hur arbetet har integrerats i genomförandet av myndighetens verk- samhet. I återrapporteringskravet om plan för jämställdhetsintegrering ska rapportera hur myndighetens verksam- het har bidragit till att regeringens jämställdhetspolitiska mål enligt prop. 2005/06:155 har uppnåtts. Av återrapporteringen ska det framgå vilka utvecklingsbehov som kan finnas inom myndighetens verksamhetsområde och vilka åtgärder som myndigheten kommer att vidta om det finns sådana utvecklingsbehov. Myndigheten ska även redovisa när i tiden satsningarna i så fall ska genomföras. skulle senast redovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit för att höja EU-kompetensen inom sitt ansvarsområde. Redovisningen skulle ta upp åtgärder såsom kompetensutveckling och rekryteringar med fokus på verk- samhetsåren 2011 till 2013. ska i sin årsredovisning lämna motsvarande redovisning för . ska redovisa de kostnader myndig- heten haft i samband med granskningen av ESS-anläggningen. Redovisningen ska även innehålla en prognos över kostnader som verksamhet finansierad via ansökningsavgiften för anlägg- ningen beräknas vara aktuell. Åren 2009–2014 har sammanlagt 44 uppdrag i regleringsbrevet. Här redovisar vi uppdragen i reglerings- brevet inklusive uppdrag som återkommer . Mer om uppdragen 2009–2013 i bilaga 2. Återkommande uppdrag i regleringsbreven –2014 Ett uppdrag som finns med i samtliga regleringsbrev åren 2009– 2014 är kravet att senast ska lämna förslag till nödvändiga justeringar av avgiftsnivåerna i för- ordningen (2008:463) om vissa avgifter till Strålsäkerhets- myndigheten. Återkommande uppdrag i regleringsbreven –2014 Ett återkommande uppdrag i regleringsbreven –2014 är det internationella miljö- och strålsäkerhetssamarbetet med och . Formuleringen av uppdraget har varierat mellan åren och inkluderades i uppdraget i regleringsbrevet . Formuleringen i regleringsbrevet innebär att Strål- säkerhetsmyndigheten ska bedriva grannlandssamarbete med och utvecklingssamarbete med , och . Grannlandssamarbete med ska främst avse hantering av radioaktivt och nukleärt avfall men också nukleär icke-spridning, utvecklingen av stärkta beredskapskontakter (inkl. miljöövervak- ning) och avvecklingsfrågor relaterade till kärnkraftverk. Verksam- heten ska avse nordvästra och närområde för- utom verksamhet avseende nukleär icke-spridning som får avse hela . Samarbetet ska syfta till att bidra till att skapa en höjd strålsä- kerhet och miljökvalitet i både och och ge stöd till utvecklingen av myndighetsstrukturer och lagstiftning och så långt möjligt samfinansieras med . Samarbetet ska syfta till att bidra till att stärka miljö- och utrikespolitiska inriktning avseende miljö, fred och säkerhet. ska koordinera sin verksamhet med det arbete som internationella organisationer och andra länder har med på strålsäkerhetsområdet och verka för att integreras i olika regionala och internationella ramverk för strålsä- kerhet och miljö och bidrar till dess måluppfyllelse. Den genomförda verksamheten ska sammanfattas i en separat rapport till () . Senast ska planer för framtida insatser på området rapporteras till . Rapporten ska utgå från internationella åtaganden, samar- betet med de nordiska länderna och andra stater inom området samt en analys av behoven avseende olika insatsområden. Insatser av principiellt viktig natur, som beslutas av Strålsäker- hetsmyndigheten, ska under beredningsstadiet vara föremål för samråd och policydiskussion med och Utrikes- departementet. Ett uppdrag som finns med i samtliga regleringsbrev 2010–2014 är att ska sammanställa samt rapportera statistik till Sida i enlighet med biståndskommittés (DAC) direktiv. Sida ska meddela tidpunkter för rapportering. Ett annat uppdrag som återkommer i samtliga regleringsbrev 2010– 2014 är att ska genomföra ett stödpro- gram till (). Kostnaderna för programmet ska särredovisas. Återkommande uppdrag i regleringsbreven –2014 Ett återkommande uppdrag i regleringsbreven –2014 är att ska utforma föreskrifter för nya kärn- kraftsreaktorer. Arbetsläget ska redovisas . Uppdrag i regleringsbrev 2014 hade sju uppdrag i reglerings- brevet. Utöver de uppdrag som redovisats ovan hade Strålsäker- hetsmyndigheten följande två uppdrag i regleringsbrevet . ska sammanställa den svenska natio- nalrapporten enligt Konventionen om säker hantering av använt kärnbränsle och säker hantering av radioaktivt avfall inför det femte granskningsmötet. Rapporten skulle lämnas till . Sammanställningen av nationalrapporten skulle göras i lämplig samverkan med industrin. ska i uppdraget om nationell kom- petens på strålskyddsområdet granska kompetensläget inom strål- skyddsområdet utifrån de brister som identifierades i den kompe- tenslägesrapport som myndigheten lämnade till regeringen . ska lämna förslag på åtgärder samt vid behov lämna förslag på finansiering av dessa. Uppdraget ska redo- visas . 7.18.5Finansiell styrning, finansiering tilldelar regeringen disposi- tionsrätt till anslagsmedel från fyra anslag varav ett inom vart och ett av utgiftsområdena 6 – Försvar och samhällets krisberedskap, 7 – Internationellt bistånd och två anslag inom utgiftsområde 20 – Allmän miljö- och naturvård. Se tabellen nedan. förvaltningsanslag finns, till skillnad från de övriga myndigheterna inom verksam- hetområde, inom utgiftsområde 6 – Försvar och samhällets krisbe- redskap. Av tabellen framgår även att förutom Strålsäkerhetsmyn- digheten disponerar även Kammarkollegiet och medel på anslaget 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhets- samarbete med (UO20), att , och disponerar medel på anslaget 1:4 sane- ring och återställning av förorenade områden (UO20) och att är en av många myndigheter som dis- ponerar medel på anslaget 1:1 Biståndsverksamhet (UO7). Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Anslaget 1:4 Sanering och efterbehandling av förorenade områden Enligt beslut om ändamål får anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriterings- underlag. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genom- föra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. Regeringen har för anslagsposten 2 Sanering och återställ – del till SSM beslutat att anslagsposten får användas för omhänder- tagande av herrelösa strålkällor och visst historiskt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet. Bidraget får betalas ut till enskilda.71 Anslaget 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Enligt beslut om ändamål får anslaget 1:14 Internatio- nellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med användas för utgifter för samarbete med inom miljö- klimat- och kärnsäkerhetsområdet. Anslaget får användas för utgifter för sam- arbete med inom miljö- havs- och kemikalieområdet med särskilt fokus på , och . Anslaget får användas för utgifter för projekt som stödjer Arktiska Rådets verksamhet. Anslaget får användas för utgifter för projekt som stödjer verksamhet inom Barents Euro-Arktiska Råd. Anslaget får användas för utgifter för tillskott till miljöutveck- lingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) 71 Bestämmelser om statsbidrag finns i förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande. vad avser samarbetet med . Anslaget får användas för administration och samordning. Regeringen har för anslagsposten 2 Internationellt miljösamar- bete – del till SSM – annan valuta beslutat att anslags- posten ska användas för den svenska årsavgiften till det interna- samordningsorganet . För anslagsposten 8 Internationellt miljösamarbete – del till har regeringen beslutat att den får användas till samarbete med inom områdena hantering av radioaktivt och nukleärt avfall, nukleär ickespridning, utveck- lingen av stärkta beredskapskontakter (inkl. miljöövervakning) mellan och nordvästra , samt avvecklingsfrågor relaterade till kärnkraftverk i närområde. Av anslagsposten får högst användas till admi- nistration och samordning. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Enligt beslut om ändamål får anslaget 3:1 Strålsäker- hetsmyndigheten användas för för- valtningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläg- gande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Regeringen har för anslagsposten 1 – del till SSM beslutat att: ska kunna använda och samverka med det gemensamma radiokommunikationssystemet . ska betala totalt till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som abonnemangsavgift för detta system. Beloppet ska betalas efter fakturering från MSB, av anslagsposten får högst utbetalas till andra myndigheter, landsting, kommuner och frivilligorganisationer för att täcka kostnader i samband med hälsoupplysning om UV- strålningens risker, från anslagsposten ska medel för de lokala säkerhetsnämnderna vid , , och kärn- kraftverk samt vid Studsviks kärntekniska anläggningar utbeta- las. Medlen ska betalas kvartalsvis i förskott efter rekvisition och får högst uppgå till per nämnd under bud- , från anslagsposten får användas till det svenska bidraget till . För anslagsposten 2 Forskning har regeringen beslutat att den får användas: för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn, till myndighetskostnader för resor, information och admini- stration, inklusive personalkostnader som är direkt föranledda av forskningsverksamheten. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Enligt beslut om ändamål får anslaget 1:1 Biståndsverk- samhet användas för internationellt bistånd. Medlen från anslaget får även användas för att subventionera för avgifter avse- ende statens garantier för Nordiska investeringsbankens låne- anordning för miljöinvesteringar och för viss verksamhet vid Sida Partnership forum i . Anslaget får även användas för viss metodutveckling, studier, utvärderingar och erfarenhetsredovis- ningar, revisioner samt temporär verksamhet inom avgränsade projekt. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter som beräk- nas uppgå till , vid myndigheter som genomför internationellt bistånd. Medel från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansie- ring av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Regeringen har för anslagsposten 22 – Kärnteknisk säkerhet och strålskydd i som disponeras av Strålsäkerhetsmyndig- heten beslutat att: medlen endast får användas i enlighet med /DAC:s rikt- linjer för vad som kan klassificeras som bistånd. Medlen avser samarbete inom reaktorsäkerhets- och icke spridningsområdet, inom strålskydds- och beredskapsområdet samt hantering av radioaktivt avfall i . Medlen avser också samarbete inom strålskydds- och beredskapsområdet och icke spridningsom- rådet i samt inom icke spridningsområdet och strål- skydd i , av anslagsposten får högst användas för samar- bete med och , av anslagsposten får högst användas för förvaltningskostnader. 7.18.6Strålsäkerhetsmyndigheten betalar ut bidrag och tar emot bidrag utbetalningar av bidrag 2009–2013 framgår av tabellen nedan. Källa: årsredovisningar 2009–2013. Anm. betalade 2009–2011 ut bidrag till olika forskningsprojekt inom hög- skolor och universitetssektorerna samt till projekt i , , och . har inte endast betalat ut bidrag till olika mottagare utan tar även emot bidrag från såväl andra statliga myndigheter som från andra organisationer. Källa: årsredovisningar 2009–2013. Av tabell 7.32 nedan framgår oförbru- kade ackumulerade bidrag åren 2009–2013. Källa: årsredovisningar 2009–2013. 7.18.7Strålsäkerhetsmyndigheten har avgiftsintäkter från offentligrättslig verksamhet och uppdragsverksamhetsamhet verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till Strål- säkerhetsmyndigheten. I förordningen finns bestämmelser om ansökningsavgift, granskningsavgift, konsultkostnader, tillsynsav- gift, beredskapsavgift, avgift för nukleär icke-spridningskontroll, forskningsavgift och avgifter för verksamhet som är tillstånds- pliktig enligt strålskyddslagen (1988:220). hade intäkter av offent- ligrättsliga avgifter till ett belopp av 329 242 tkr. Avgiftsintäkterna kom från avgifter för kärnteknisk verksamhet, övrig tillståndspröv- ning, övriga intäkter offentligrättsliga, avgifter icke kärnteknisk verksamhet och avgifter kärnteknisk/icke kärnteknisk verksamhet.