sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — På en kulturell nivå kan vi både se tecken på en stark utveckling mot en dekonstruktion av traditionella könsidentiteter, och ett starkt vidmakthållande av stereo- typ maskulinitet. På den subjektiva nivån varierar reaktioner, atti- tyder och handlingar. Människor förhåller sig på olika sätt till de socialpolitiska och kulturella förändringar som ger oss en vardags- verklighet som genomsyras av motsägelsefulla och ibland motstridiga bilder av jämställdhet och av vilka villkor som präglar människor vardagsliv. De flesta är säkerligen eniga om att det ägt rum stora föränd- ringar i vardagslivet vad gäller hur vi relaterar till, ser på och kon- struerar kön, sexualitet och identitet i dagens . värderas dessa förändringar högst olikartat, och människor tenderar också att betona och lägga olika vikt vid högst olika fenomen, för- ändringar och tendenser. Detta gör att vi ibland hamnar i en rela- tivistisk position, där både den som säger att vi fortfarande lever i en patriarkal kultur och den som utropar att vi nu lever mer jäm- ställt än någonsin innan kan få rätt. Statistiken, siffrorna och forsk- ningen finns där, men i slutändan handlar det också om hur vi faktiskt värderar och väger de förändringar som skett och ägt rum. Uppenbarligen har vi inte uppnått reell och total jämställdhet. Men allt och (1995), eller för den delen etablerandet av nationella mansrörelser, har vi nått en punkt där vi inte länge kan nöja oss med stereotypa beskriv- ningar av genus eller maskulinitet, och där vi i bästa fall också kan ge en mer adekvat, balanserad och rättvis bild av hur det ser ut i sam- hället och vilka förutsättningar vi har för att fortsätta arbeta för ett mer jämställt samhälle. , (1997) Enemorefamilien. , och Beck-Gernsheim, (1995) The Normal Chaos of . , (1996/2012) Under det rosa täcket: om kvinnlighetens vara och feministiska strategier. , och , (2013) Arbete & jämställdhet. Bly, (1990) : A Book About Men. Boudet, , , , , och , (2013) On norms and agency. Conversations about gender equality with women and men in 20 countries. Coad, (2008) The metrosexual. Gender, sexuality, and sport. , (1995) Masculinities. (1999) Having it all. How equally shared paren- ting works. , MA: . Dienhart, (1998) Reshaping Fatherhood. The social construction of shared parenting. Thousands Oaks: . , (2009) Konsten att lyckas som par. Sociologiska Institutionens avhandlingsserie. , (1998) En historia om manlig gråt. m.fl. Rädd att falla. Studier i manlighet. Faludi, (2000) Stiffed. The betrayal of the American man. , (2010) Islamofobi. : Leopard förlag. Gavanas, (2001) Masculinizing fatherhood: Sexuality, marriage and race in the U.S fatherhood responsibility movement. Giddens, (1992) The Transformation of Intimacy. Sexuality, love & eroticism in modern societies. Haavind, , (2005) The Nordic countries – welfare paradises for women and children?. Feminism Psychology, vol. 15 (2), s. 227–235. Hammarén, (2008) Förorten i huvudet. Unga män om kön och sexualitet i det nya . Hearn, och (2006) European perspectives on men and masculinities. National and transnational approaches. Hellesund, (2003) Kapitler fra singellivets historia. : Uni- versitetsförlaget. Herz, och , (2011) Maskuliniteter. Kritik, tendenser, trender. , (2003) Befria mannen. Försök till ny genusordning? I , och , (red.) Manlighetens många ansikten – fäder, feminister, frisörer och andra män. , (2007) Befria mannen! Idéer om förtryck, frigörelse och förändring hos en svensk mansrörelse under 1970- och tidigt 1980- tal. Holliday, R & Cairnie, A. (2007) Man made plastic. Investigating mens consumption of aesthetic surgery. 7 (1), s. 57–78. , (2011) IngenMansLand. Om män som femi- nister, intervjuframträdande och passerandets politik. Uni- versitet: Acta Universitatis Upsaliensis. , (1996) Det vilda i mannen: Vägen från mamma till mognad. , (2006) Makeovermani , plastikkirurgi och illusionen om det perfekta livet. , (2007) Experthysteri – Supernannies, kompetenta barn curlingföräldrar. , (2008) Managementsyndromet. Så skapas den moderna chefen. , (2009) Familjeliv. , och , (2013, kommande) Ruptures in hegemonic masculinity. , och , (2012) Män och masku- linitet i rörelse – kris, utveckling och förändring. : All- männa arvsfonden. Kielos, (2013) Det enda könet. Varför du är förförd av den ekonomiske mannen och hur det förstör ditt liv och världsekonomin. (1995) The politics of manhood. Profeminist men respond to the mythopoetic mens movement (and the mythopoetic leaders answer). (1996/2006) Manhood in . (1999) Manlighetens osynlighet i amerikansk samhällsvetenskap. I , (red.) Manligt och omanligt i ett historiskt perspektiv. & Mosmiller, . (red.) (1992) Against the tide. Pro-feminist men in the , 1776–1990. : Beacon Press. (2005) The history of men. Essays on the history of American and British masculinities. Kimmel, , S. (2008) Guyland. The perilous world where boys become men. Understanding the critical years between 16 and 26. , , (2010) Svenska fäder. , och , (2006) Män i . Man- lighet och modernitet 1840–1940. Mendel-Enks, (2005) Med uppenbar känsla för stil: Ett repor- tage om manlighet. (1997) Politics of masculinities. Men in move- ments. Mosse, (1996) The image of man. The creation of modern masculinity. , (2002) Koka makaroner. Om att bli pappa. , (2009) Youth in transition. Eastern Europe and the West. Rydström, och , (2009) Kvinnor, män och alla Andra. En svensk genushistoria. Seidler, (1991) Recreating sexual politics. Men, feminism and politics. (1992) Men, sex & relationships. (2006) Transforming Masculinities. Men, Culture, Bodies, , Sex and . Sveland, (2013) Hatet. : Leopard förlag. Tjeder, (2003) The power of character. Middle-class masculinities 1800–1900. Yodanis, C. (2005) Divorce Culture and Marital Gender Equality, 19, no. 5:644–59. Wasshede, (2010) Passionerad politik: Om motstånd mot heteronormativ könsmakt. Känslan och platsens betydelse för mäns sociala organisering dr., Tema genus . Nuvarande: Forskningssekreterare, . Det spatiala och det sociala: platsens betydelse.................... Exemplet med brödraskap i näringslivet............................... Utseende, beteende och image .............................................. Känslor av olust eller välbehag: när kvinnor är Motståndets möjligheter: sammanfattande diskussion........ Följande artikel diskuterar vilken roll känslor och geografisk/social plats har när män träffas och aktivt umgås med andra män samt hur detta i sin tur kan relatera till samhälleliga maktstrukturer. Jag kommer vidare att beskriva vad som kan hända om den manliga gemenskapen bryts eller ifrågasätts. Känslor är inte något som traditionellt sett brukar förknippas med män. Än mindre att män i heterosexuella kontexter kan ge uttryck för ett begär till och en omsorg om varandra (, 1998). Det finns stereotypa före- ställningar om att män inte kan visa sina känslor, alternativt att de lider brist på känslor. Begär och omsorg förväntas dessutom vara riktat mot det motsatta könet (, 1990). Att som man vara känslosam är i många sammanhang ett tecken på att hans omdöme är påverkat. Som man ska känslorna kontrolleras och anpassas till kon- texten. Kulturforskaren menar att being emotional comes to be seen as a characteristic of some bodies and not others (, 2004, s. 3). Min ingång i denna artikel är att män visst uttrycker känslor av begär och beundran för varandra, även i heterosexuella kontexter. Frågan är vilken samhällelig betydelse dessa känslor har när det kommer till själva umgänget mellan män samt vad som händer om detta synliggörs samt ifrågasätts. För att kunna diskutera mäns känslor för varandra i heterosexuella kontexter har jag valt att ge exempel från i första hand forskning om manliga nätverk i närings- livet. Begreppet homosocialitet rymmer olika beståndsdelar och skiftande aspekter där avsikten är att förklara och beskriva ett avgränsat socialt fenomen, det vill säga mäns benägenhet att identifiera sig med och orientera sig mot andra män. artikel Toward a homosocial theory of sex roles är i detta sammanhang cen- tral för utvecklandet av denna ansats. Självklart umgås även kvinnor i enkönade grupper som i viss mån exkluderar män, men det är oftast en skillnad med själva syftet. menar att överklassens mansklubbar är ett bra exempel på homosocial arena som karaktär- iseras av territorialitet, exklusivitet, dominans, ackumulering av resurser, bevarande av traditioner och utvidgning av gruppen som mål. Vidare är uteslutningen av kvinnor en grundförutsättning, delvis på grund av att kvinnor stör den manliga atmosfären men även för att kvinnor i männens ögon inte har de ekonomiska, politiska och sociala resurserna som gör det värt att umgås (Lipman- Blumen, 1976). Perspektivet har importerats till och utvecklats samt opera- tionaliserats på olika sätt under det senaste årtiondet (Se 1996, Kousmanen 2001, 2006, 2003, 2007, 2010). Sociologen som utvecklat begreppet i en svensk kontext beskriver det homosociala beteendet på ett förtjänstfullt sätt. Hon menar att det handlar om en synkroniserad och genom konkurrens uppdriven bekräftelse- ritual i en grupp med liknande erfarenheter (, 1996 s. 7). När det kommer till emotioner så är det något som enligt socio- logerna och har varit viktigt för flera av sociologins klassiker för att kunna förklara sociala processer. Efter klassiker som Simmel och har det dock uppstått ett tomrum. Emotionsforskningen fick stå tillbaka närmare ett halvt sekel och man kom i stället att betona det rationella och det kognitiva. Först finns det spår av intresse för emotioner i böcker och artiklar. Sammantaget menar och att känslor som exempelvis glädje, sorg, hat och kärlek har spelat en undanskymd roll i samhällsvetenskaplig forskning som de är centrala för människors beteenden. Känslor är något som både binder samman och separerar människor. Enligt och är vissa känslor typiska relationsemotioner medan andra signalerar att fara eller hot föreligger. Vissa känslor är också förknippade med vissa roller. De menar att flera olika typer av mänskliga beteenden är obegripliga om vi inte ser på dem genom ett emotionsprisma. En viktig koppling mellan emotioner och genus är att det finns en tydlig maktaspekt när dessa två ordningar genomskär varandra. Om jag ska vara mer konkret så är det av betydelse vilket kön du har för hur känslouttryck ges en mening. visar i boken (2000) att känslor i arbetslivets olika organisationer är ett centralt inslag. Han menar att organisationer är emotionella arenor. Frustra- tioner, passioner, avundsjuka, rädsla, ilska, skuld och nostalgi är några av alla de känslor som är djupt invävda i alla de roller där beslut fattas och makt utövas i organisationer. iakttagelser går givetvis att koppla till det civila samhällets olika organisationer och därmed till informella och formella manliga nätverk. är något som emotionaliseras i organisationer och att det i dessa processer produceras sociala skillnader på basis av kön och sexualitet. Han betonar också att emotioner har en annan sida i organisationer, det vill säga att man som del av en viss organisation förväntas hålla vissa känslor borta eller ha kontroll, alternativt förstärka vissa känslor. Kontroll över känslor är i sin tur invävt i olika roller/befattningar som exempelvis chef/underordnad och man/kvinna. menar också att vissa organisationer lägger sig i kroppen, exempelvis hur den är klädd för att i sin tur framkalla vissa känslor. Olika typer av organ- isationskulturer konstruerar regler, normer och procedurer som i sin tur producerar emotioner. I dessa organisationskulturer blir olika typer av känslor klassade som normala och eftersträvans- värda medan andra typer av känslor blir icke önskvärda. Vissa känslor finns det också tydliga föreställningar om vilket av de två könen bör uttrycka. Jag återkommer samt fördjupar diskussionen om emotioner och homosocialitet med exempel från näringslivets nätverk löpande i den kommande texten. 4 Det spatiala och det sociala: platsens betydelse Förutom mäns benägenhet att orientera sig gentemot andra män samt de känslor som binder alternativt skjuter människor isär menar jag att konstruktionen av platsen har en avgörande betydelse för de samhälleliga maktstrukturer som ständigt skapas. Kulturgeografen menar att vi använder ordet plats med olika innebörder. refererar vi till en byggnad eller en geografisk plats med en viss mening. Andra gånger dyker ordet plats upp utan referens till något avgränsat geografisk eller rumsligt, som exempelvis allt är på plats, du ska veta din plats, hon sattes på plats et cetera. Inbäddad i dessa meningar finns en antydan om att det finns något som är det korrekta, något eller någon hör hemma i vissa sammanhang, men inte i andra. Vad ens rätta plats är står i relation till andra människor eller alternativt andra objekt. Cresswell (1996) syftar inte i första hand på lagar som här reglerar ett beteende, snarare att det finns förväntningar och normer som kan kopplas till en persons plats i den sociala strukturen och till den aktivitet som utförs på en specifik geografisk plats. På så vis handlar talet om plats både om det rumsliga och det sociala. Cresswell menar vidare att eftersom detta system i första hand tjänar de som befinner sig högt upp i den sociala hierarkin kan det beskrivas som att det har ideologiska funktioner. Den sociala platsen samverkar med den rumsliga och formar på så vis ett normativt landskap vilket leder till att vissa saker är helt i sin ordning på en plats men direkt olämplig på en annan. Enligt Cresswell så är detta en social konstruktion och inte en naturligt rumsligt nedärvd ordning, utan en mening som ständigt måste återskapas. Självklart delar inte alla grupper av människor samma normativa geo- grafi och det är när olika rumsliga ideologier kommer i konflikt med varandra som det rätta sättet att vara på blir synligt. Det är också genom till exempel olika typer av överträdelser som exempelvis kvinnor i manliga sällskap eller män som avviker från gängse normer kan utmana det normativa landskapet och skapa en annan förståelse av den rumsliga och sociala platsen (Cresswell, 1996 s. 3 ff.). 5Exemplet med brödraskap i näringslivet Män har alltid umgåtts i enkönade sällskap, informella nätverk eller mer av typen formella sällskap och klubbar. Det kan vara allt från facklig organisering, akademier, supporterklubbar, motorcykelgäng, affärsnätverk, idrottsklubbar, kroggemenskaper et cetera. Mäns enkönade organisering är ett så pass självklart samhälleligt inslag, med lång historik, att vi sällan ägnar det någon större uppmärksamhet (Fausing, Kiselberg, , 1987, s. 104 ff.). Den manliga grupp- gemenskapen kan ha en mängd olika syften som exempelvis våld, yrkesmässiga kontakter, idrottsliga prestationer och utspelar sig också på skilda platser med sina specifika betydelser samt alstrar känslor som inkluderar samt exkluderar. Mäns fritidsintressen kopplas sällan ihop med det som sker i arbetslivet. Jag menar att vissa mäns livs- stil/fritid har en direkt koppling till yrkesmässig framgång och är därmed också en orsak till de ojämställda maktstrukturer som genom- syrar arbetslivets organisering. Med vissa män menar jag den stora merparten akademiker med medelklassyrken, alternativt chefer samt egna företagare. Det finns för dessa män som klassas som framgångs- rika en mängd olika sällskap och klubbar att tillgå. Frimurarorden (1735, , ca 15 000 medlemmar), Nya sällskapet (även känt som , 1874, , 400 medlemmar), Sällskapet (1800, , 2 000 ledamöter), Royal bachlors club (1769, , 1 027 medlemmar), och många fler. Det finns också mer lösare informella grupperingar med gemensamma livsstilsideal som kan vara viktiga för att komma framåt i karriären och där homosocialitet är en pådrivande kraft. Jag ska ge tre olika exempel från min egen forskning om Rotary1 och forskning om rekrytering av företags- ledare samt exempel från avhandling om jaktsällskap för näringslivsmän, där homosocialitet, känslor och plats är centrala ingredienser för upprätthållandet av konservativa strukturer. Fokus ligger på utseende, beteende och image, vilket ironiskt nog också är några av de komponenter som helst ska vara osynliga och inte tillkännages män emellan. 6 Utseende, beteende och image När det kommer till kläder så är det något som, precis som känslor, har förbisetts i den sociala teorin, bortsett från det relativt nya Den klädda kroppen behandlas ofta som en detalj i centrala samhällsprocesser, särskilt när det kommer till män (, , 2004). Utseendet har givetvis flera olika dimens- ioner. Min utgångspunkt är att valet av yttre attribut handlar om människors sociala tillhörighet. I kläderna visualiseras både klass- tillhörighet och kön. Vidare knyter de yttre utseendemässiga attri- buten människor samman, som de också har en skillnads- skapande funktion (, 1998). Att vara klädd på ett liknande sätt inom en avgränsad grupp är ett sätt att kommunicera homo- social gemenskap (, , 2004). innehåller långsiktiga gemenskaper känslor av samhörighet där medlemmarna har gemensamma symboler och praktiker som de för- svarar mot angrepp. Ett klassiskt exempel här är fotbollssupportrar som med emblem, halsdukar och tröjor frammanar känslor av gemenskap. Detta sätt att forma gemenskap gäller även de män som på olika diskreta sätt signalerar att de är med i någon klubb eller tillhör näringslivets topp. Kläder och symboler behöver inte heller vara tydligt uttalade utan kan givetvis fungera som en underförstådd norm som alla på något sätt känner till. Jag vill här också återkomma till platsens betydelse. Det vill säga, de förväntningar som kan kopplas till en persons plats i den sociala strukturen och till den aktivitet som utförs på en specifik geografisk plats. 1 I korthet är en organisation som historiskt sett varit avsedd för en speciell typ av män, det vill säga vita, heterosexuella (läs gifta), medelklass och karriärmässigt etablerade. av organisationens drygt hundraåriga historia har organisationen varit en manligt enkönad arena. 1989 tvingades organisationen att öppna upp medlemskapet för kvinnor, som ett resultat av ett domstolsutslag i högsta domstolen i . I har organisationen ca 26 000 medlemmar, där merparten är män. Till ansöker man vanligtvis inte om medlemskap utan man blir tillfrågad (, 2007). Gemensamt för forskning och min egen samt är att empirin utgör yrkesmässigt framgångs- rika män, ofta akademiker med chefsställning inom näringsliv och industri. Männens sociala plats i samhällets hierarki och det homo- sociala kittet som dessa män har gemensamt gör att de omgärdas av tydliga normer kring just utseende samt beteende. manliga chefer inom industrin har även de i sina arbetssammanhang den obligatoriska kostymen, men jakten blir för dem en frizon och därmed inte lika formell som de övriga exemplen. Historiskt sett har jakten för västerländska män varit ett intresse för eliten, att jaga och ta hem troféer legitimerade mannens patriarkala ställning (2010, s. 16). menar att kroppen var viktig för de män hon undersökte i jaktsällskapet . Hon menar att de som ledare förväntades vara karismatiska, där ögon och röst sågs som en förut- sättning att dra till sig anhängare. Kroppen skulle utstråla pondus och självsäkerhet. Och i jaktklubben skämdes inte männen för att visa sig inför varandra. Enligt förekom det i käll- materialet exempel på där männen beundrade varandra just för sina kroppar. I klubben tilläts männen vara mer framfusiga än i mer formella sammanhang såsom i exempelvis striktare ordenssällskap. Hård jargong varvades med beundran och pojkstreck ( 2010, s. 166 ff.). beskriver i sin avhandling att utseende, image och beteende är viktigt för de som rekryterar tilltänkta företagsledare. En möjlig kandidat förväntas inte bara ha ett brett nätverk utan de ska också vara välklädda och välrakade samt inte se udda ut. Det anses viktigt eftersom utseendet och klädseln, enligt infor- manter, avspeglade själen hos en människa. Det var även viktigt att en tilltänkt ledare kunde föra sig, vara social, kommunikativ och ha ett trevligt bordsskick. Att vara gift (för att inte misstas att vara homo- sexuell), ha barn och ett förflutet i samt Moderata Samlings- partiet, nämndes även av en informant. Familjen skulle vara stabil, flexibel för flytt samt kunna vara en del av den representation som kommer med positionen som företagsledare (2003, s. 158 ff.). De ideal som beskriver passar väl in på min egen forsk- ning om . Utöver kostymen som tecken på samhörighet ska man, enligt de informanter jag intervjuade, vara yrkesmässigt fram- gångsrik, rösta borgerligt, dela med sig av sina kontakter samt vara socialt kompetent, för att passa in. leva konventionellt med fru och barn. Speciellt med är att de i sitt kavajslag har sitt medlemsemblem (2007). Rotarymedlemmen Hans menar att han rutinmässigt tar på sig sin rotarynål när han går på rotarymöten men erinrar sig om att han rätt ofta i vardagslag också bär symbol. Något som har varit bra när han rest runt i landet och gjort affärer och träffat andra som har någon sorts relation till , exempelvis kommunalfolk. Då är det, menar , inte så dumt, har jag rotaryknappen i här (i kavajslaget), och det händer ofta, – så du är med i – var är du med? är en vanlig fråga säger . Han berättar vidare hur han själv under sina affärsresor runt om i landet positivt noterar de per- soner som bär märket. Han betonar att det både är en bra markering utåt och att det också är ett sätt att behålla vänskapsbanden (2007, s. 196). Rotarymedlemmen visar hur nålen kan fungera utåt sett, den rent statusmässiga sidan, när han berättar hur han som rotarian blir bemött utomlands i länder som exempelvis och . I dessa länder är ett medlemskap i associerat med prestige och status, enligt . När man kommer in på ett hotell eller då dom ser att man har rotarymärke på sig, [] det märks tydligt, dom liksom mjuknar till direkt. [] Och säger man ifrån så springer dom som råttor alltså, och fixar det man vill. menar att perso- nalen tror att den som bär ett rotarymärke har något och bestämma om vilket gör att de är extra lyhörda (2007, s. 196). Sammantaget visar dessa exempel på hur plats och känslor färdas mellan individerna och formar interaktionerna dem sinsemellan. Enligt så behöver känslor inte alls vara lokaliserade inom den enskilda individen, utan känslor rör sig mellan individer och objekt (, 2004). I exemplen finns inslag av vänlighet, ängslig respekt och förtroligt mottagande som skapas av interaktion och yttre apparition. Det är också tydligt att känslorna förstärker de befintliga homosociala banden när sådana föreligger. Homosocialitet handlar inte enbart om likhet inom gruppen eller att man vill umgås enkönat utan det ska även ses som en process i tal, text eller praktiker där män blir bekräftade av varandra och där det frammanas en gemen- samt skapad idealbild. Sociologen är en av några få som skrivit om manliga idealbilder och emotionellt begär. Roper menar att män i chefs- positioner utför emotionellt arbete, och då ett sorts emotionellt male- bonding arbete, som verkar befrämjande för karriären. Den empiriska utgångspunkten för Roper är intervjuer med tjänstemän/forskare vid ett management College i . Det är en arbetsplats som domi- neras av män (14 av 17 är män), vilket naturligtvis är befrämjade för en manlig kultur. Männen enades i sin gemensamma utbildnings- bakgrund i ekonomi. Och en av statusmarkörerna var att kunna prata som en ekonom. Roper fångar själva begärsdimensionen av homo- socialitetsbegreppet genom att låta en av sina informanter berätta om (en av cheferna på arbetsplatsen). Citatet som presenteras nedan är även en sorts beskrivning av en känslomässig imitering mellan män som befinner sig i ledande positioner. [] Det var det ett nöje att iaktta honom. [] Han hade den obliga- toriska vita skjortan, slips och kostymbyxor, men alltid med en personlig touch. Hans skjortor var mer böljande än andras, väldigt lyxiga.