sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Bland kvinnorna fanns största aktieägandet i åldersgruppen 55–64 år.58 Andelen män som aktiesparar är således större än andelen kvinnor. Mäns aktiesparande är större än kvinnors. Särskilt högt aktiesparande har äldre män och äldre kvinnor. Ovan har vi behandlat makt och ekonomiska resurser. Dessa faktorer har en nära koppling till socioekonomi. Socioekonomi är i sin tur baserat på klass. Den socioekonomiska indelningen (SEI) baseras i huvudsak på uppgifter om individers yrken/jobb. De grundläggande klasserna på aggregerad nivå består av arbetare, tjänstemän och företagare. Viktiga kriterier för grupperingen är normala utbildningskrav för yrket, facklig tillhörighet för yrket, yrkesställning (anställd/företagare) och sysselsättningsstatus (förvärvsarbetande, studerande, pensionär etc.).59 Detta för oss alltså in på begreppet klass som har varit ett grund- läggande begrepp inom politik och samhällsforskning . Dels har det relaterat till en marxistisk förståelse av människors position i organiseringen av produktionen och av klass- baserade samhällskonflikter. Dels har det använts för att diskutera individers och gruppers resurser, materiella såväl som ickemateriella. Det senare har inte minst diskuterats av den franske sociologen , som utvecklat teorier om hur olika former av ekonomiskt, kulturell och socialt kapital påverkar människors handlingsutrymme. Klass kan användas både för att diskutera ekonomiska och sociala strukturer men också människors identitet, både självupplevd identitet och identitet som blir tillskriven individer och grupper. Klass- begreppet är viktigt för att kunna urskilja de strukturer som påverkar resursfördelningen i samhället men också frågor om status. Centralt för klassanalyser är att de inriktar sig på processer som skapar ojämlikhet.60 I en allmän mening handlar klassperspektiv om människors olika makt och möjligheter. En hög klassposition ger ofta större frihet, mer kreativa och mindre fysiskt krävande eller riskfyllda arbeten och social 58FI/SCB2013. 60NOU 2012:15 s. 76, Yazdanpanah 2008 s. 43. status, medan människor med lägre klasstillhörighet upplever större mått av maktlöshet, ekonomisk stress och brist på inflytande i arbets- livet. I har arbetsmarknads- och socialförsäkringspolitik, centrala förhandlingar mellan fack och arbetsgivare, den generella välfärdspolitiken m.m. syftat till att minska effekterna av klass- skillnader. Inte minst har vikten av en starkt subventionerad och likvärdig skola, vård och omsorg varit avgörande för att främja jämlikhet. är det för många inte lika enkelt som tidigare att identifiera sig med en särskild klass enligt SEI ovan. Många långtidsarbets- lösa, många med låg eller ingen formell utbildning alls, papperslösa, etc. gör att klassgrupperingarna borde ses över. (Intressant att notera att den indelning som fortfarande används inte har ändrats ). Klasstillhörigheten var lättare att identifiera i det utpräglade industrisamhället. Klass är komplicerat.61 Så är t.ex. den s.k. medelklassen inte homogen. Bland medelklassmanligheten finner vi dels dem som be- jakar kvotering, tar ut lång föräldraledighet och menar att jämställd- het är ett centralt samhällsmål, dels dem som prioriterar arbetet, är motståndare till alla former av kvotering och som inte ser jäm- ställdhet som ett centralt samhällsmål. Klass är centralt för att förstå attityder, men det är också komplext och kan slå på lite olika sätt. Vi behöver ta ett steg till, och studera hur olika former av intersektioner – klass, kön, etnicitet och ålder – slår och bildar olika mönster. De flesta attitydundersökningar bygger på relativt primitiva klassifikationssystem och det saknas ofta en medveten- het om risken att enbart se klass och kön som variabler. Två termer som kan användas i klassanalyser är socialt arv respektive social mobilitet.62 Socialt arv avser hur personer präglas av den ekonomiska och sociala miljö man växer upp i. Det kan handla om värderingar och sociala koder som internaliseras och att barn i många fall följer i samma yrkesbanor som sina föräldrar. Främst handlar diskussioner om det sociala arvet om en negativ utveckling, där studier visar hur exempelvis långtidsarbetslöshet eller utanförskap riskerar att gå i arv mellan generationer. kan socialt arv lika gärna användas för att beskriva hur barn i resursstarka miljöer ärver inträde till arenor och yrkesliv med hög status. Social mobilitet avser i motsats till detta hur människor kan förflytta sig från uppväxt i en viss klassposition till en annan 61I detta stycke återges text från 2014b. (klassresa). Ofta används föräldrarnas utbildningsbakgrund som indikation på klasstillhörighet och som förklaring till barns olika yrkesval eller skolresultat (se kapitel 7). Inom jämställdhetspolitik har klass främst diskuterats i relation till lågavlönade kvinnors position i arbetslivet. Bland annat har analyser av lönerna i den kvinnodominerade offentliga sektorn kopplats till att traditionellt omsorgsarbete värderats lägre än arbete i den mans- dominerade privata sektorn (se kapitel 6). Detta kan i sin tur förklaras utifrån att män utgjort för arbetslivet. Särskilt under den tidigare delen av var en manlig försörjarnorm stark och kvinnors inträde i arbetslivet sågs mer som en reserv och mindre som likvärdig arbetskraft. Analyser av klass inriktade sig också främst på relationen mellan män ur arbetar- respektive medel-/borgarklassen. Feministisk forskning har återkommande visat hur dessa analyser osynliggjorde kvinnors faktiska deltagande i arbetskraften.63 På sätt och vis har själva begreppet klass på det här sättet varit manligt kodat. Under den senare delen av har det å andra sidan satts större fokus på hur klassbegreppet feminiseras. Kvinnor utgör på många sätt majoriteten bland dem som har sämre villkor i arbetslivet, med lägre löner och ibland ofrivilliga deltidsarbeten (se kapitel 6). En ytterligare utveckling i dagens diskussion handlar om hur klassbegreppet också etnifieras i och med att grupper av invandrare i störst utsträckning är de som har osäkra anställningar, små ekonomiska resurser och drabbas hårdast av arbetslöshet och utanförskap. I dagens forskning betonas vikten av att analysera hur klasstrukturer samspelar med frågor om kön och etnicitet.64 När det gäller frågor om maskulinitet och klass är klassperspektiv viktiga i flera led. Det ger möjlighet att särskilja mäns olika resurser och makt i samhället och uppmärksamma hur ekonomisk sårbarhet drabbar män med sämre positioner. Dessutom är det viktigt att reflektera över hur klasserfarenheter och klasspositioner på olika sätt formar och begränsar mäns val och möjligheter i livet, inte minst när det kommer till hur man investerar i jämställhet och förändrade mansnormer. Flera teman går att urskilja i diskussionen om hur maskulinitet skapas i relation till klass: Investeringen i en position som familjeförsörjare. 63Se exempelvis 2007. 64de los och 2005. Jämställt föräldraskap som medelklasspräglat (fast med distinktionen att arbetarklassmän kan värdera familjeliv mer än karriärorienterade medelklassmän). Gruppsammanhållning och socialisering in i olika yrkessektorer. Hur homosocialitet ser olika ut i olika samhällsgrupper.65 Hur maskulint kapital eller status kan se ut med avseende på fysisk styrka eller kulturell status och position. Vikten av att diskutera marginalisering och erfarenheter av arbetslöshet hos män. Till diskussionen om klass och kön hör frågan om vilket som är starkast. Är exempelvis sammanhållningen och likheterna mellan personer i samma klass starkare än den mellan personer av samma kön? När det gäller privat umgänge finns det mycket som talar för ett starkare samband mellan klass än kön. Par från en klass umgås oftare med par från samma klass. När det gäller arbetsplatser finns det även där mycket som talar för ett starkare samband mellan klass/yrkesgrupper än kön. Ett väl valt område för en intersektionell ansats är medellivslängd. Det finns mycket statistik att ta del av och det är ett område där det inte är tillräckligt med ett studium av enbart skillnad mellan könen.66 Återstående förväntad medellivslängd, som är den fullständiga benämningen på medellivslängd67, efter födelsen för män var 2012 . Skillnaden i medellivslängd mellan könen i var ; män lever . 65Se en av underlagsrapporterna till vår utredning, ; Känslan och platsens betydelse för männens sociala organisering, bilaga 4 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som 2014. 66Detta avsnitt, 4.5.1, bygger på vår underlagsrapport , demografi och geografi, bilaga 11 till vårt betänkande, Rapporten innehåller bl.a. mer av fakta, tidsserier, resonemang och internationella jämförelser etc. än de som här presenteras. 67För en diskussion av begreppet och hur medellivslängden räknas fram se SCB 2013c. dock minskat med och antas 2060 endast vara – vid när nästan var fjärde svensk antas vara eller äldre.68 ökade mäns medellivslängd med medan kvinnors, minskade – med 0,13 år.69 Svenska män lever längre än EU-genomsnittet. Inom EU- 27 hade endast högre medellivslängd 2011 (80,1). Svenska kvinnor lever längre än EU-genomsnittet.70 I ett historiskt perspektiv är två mycket positiva saker värda att nämna i detta sammanhang. För det första, den förväntade återstående medellivslängden för såväl män som kvinnor har dubblerats sedan 1850.71 För det andra, spädbarnsdödligheten för pojkar har gått ner från 19 till 3 per 1 000 födda pojkar och från 14 till 2 per 1 000 födda flickor.72 De vanligaste orsakerna till att spädbarn dör är perinatal dödlighet73 och dödlighet på grund av svåra medfödda skador. Plötslig spädbarnsdöd är en jämförelsevis ovanlig döds- orsak.74 Nära relaterat till medellivslängd är dödlighet. Mäns dödlighet är högre än kvinnors i alla åldersintervall. I intervallen 15–och 25–är mäns dödlighet dubbelt så stor som kvinnors. De, i förhållande till kvinnor, typiskt manliga dödsorsakerna olyckor, självmord och alkoholrelaterade sjukdomar förklarar till stor del detta.75 Mäns relativt sett tidigare dödlighet kopplas därmed delvis till mäns högre risktagande. hävdas att denna tidigare död är männens kostnad för manligheten, en kostnad som skulle matchas av männens intäkt i form av större makt, mera resurser, etc. jämfört med kvinnors. Män har 1 hälsosamt år mer än kvinnor framför sig när de föds.76 Detta kan framstå som märkligt mot bakgrund av att män lever än kvinnor. En förklaring som förts fram är att uppgifterna kommer från frågeundersökningar. Det finns vissa besvär som män ofta inte lider av men som förkortar livet ordentligt, främst alkohol- 68SCB 2013f s. 20. 69SCB (BS), SCB 2013a. 70Eurostat (LE). 71SCB 2012d s. 112. 72SCB 2009 s. 20. 73Dödlighet i samband med förlossningen på grund av förlossningskomplikationer eller sjukdomstillstånd som är specifika för eller nyfödda. 74Socialstyrelsen och 2013 s. 17. 75Socialstyrelsen och 2013 s. 17. 76SCB 2012e s. 37 ff. Män upplever normalt inte sådana vanor som ohälsa.77 Inom grupperingar av de båda könen finns stora skillnader. Män med högre utbildning lever längre än män med kort utbildning. Att livslängd har en samvariation med utbildning gäller i stort inom hela EU-27.78 Män i i åldern 35–med enbart grundskoleutbildning har 3 gånger högre dödlighet än män med eftergymnasial utbildning. Kön betyder dock inte allt – män i samma åldersintervall med eftergymnasial utbildning har betydligt lägre dödlighet än kvinnor med enbart gymnasial utbildning eller grundskoleutbildning.79 Alla stora dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser är vanligare bland dem med kort utbildning.80 Det skiljer 8 levnadsår mellan män beroende på i vilken kommun de bor.81 Ett samband finns med ekonomiska resurser. I de 5 kommuner där männen levde längst tid bland männen i hela 2012 hade männen en sammanräknad förvärvsinkomst (median- värde) . Och, i de 5 kommuner där männen levde kortast tid bland männen i hela hade männen en sammanräknad förvärvsinkomst (medianvärde) mellan och 238 000 kr.82 Faktorer som förklarar detta kan bl.a. vara att hög inkomst möjlig- gör hälsosammare kost och levnadsvanor. Vidare att högutbildade i allmänhet har högre inkomst än lägre utbildade. De 5 kommunerna med hög medellivslängd finns alla i närheten av de 3 största städerna. Här finns en annan arbetsmarknad än i de 5 kommunerna med låg medellivslängd. Boende i kommuner i närheten av storstäder kan antas att ha bättre tillgång till sjukvård, etc. För att ytterligare beröra svårigheten med generaliseringar om män och kvinnor – eller förbättra analysmöjligheterna: I alla de 5 kommuner, där männen har högst medellivslängd bland männen i hela 77Det finns andra sätt att mäta ohälsa och hälsa. Forskare som använder läkardiagnosticerad ohälsa (blir då sjukdom snarare än ohälsa) kommer fram till andra resultat. Det finns en viss kontrovers mellan olika sätt att mäta hälsan. Att mäta hälsa innehåller en påtaglig osäkerhet jämfört med att mäta dödlighet. 79Socialstyrelsen och 2013 s. 15 och s. 24. 80Socialstyrelsen och 2013 s. 7. 82SCB (IoS); Hitta statistik, Statistik efter ämne, Hushållens ekonomi, Inkomster och skatter, Inkomster, Sammanräknad förvärvsinkomst per kommun 2000 och 2010–2012. , deras medellivslängd var högre jämfört med alla de 5 kommuner där kvinnorna hade lägst medellivslängd bland kvinnorna i Sverige.83 Vi återkommer till frågan om medellivslängd när vi i kapitel 8 behandlar mäns hälsa, ohälsa m.m. Sist, när det gäller demografi, kan nämnas att antalet män i antas vara större än antalet kvinnor. Detta sedan befolkningsstatistiken påbörjades . Förhållandet torde inte ha någon större betydelse ur jämställdhetssynpunkt utan får närmast sorteras som historiskt intressant. 4.5.2Gifta, sambo och barn När det gäller män och kvinnor som är gifta eller sambo finns ett varierande mönster beroende på ålder.84 är män i mindre grad än kvinnor gifta eller samboende medan motsatsen gäller i högre åldrar.85 Till följd av den påtagliga skillnaden mellan antalet och andelen äldre gifta män och äldre gifta kvinnor är de äldre män som behöver hjälpa sina fruar med olika vårdinsatser i hemmet betydligt färre än de kvinnor som behöver stötta sina män. Detta har, och torde med alltmer åldrande befolkning, ha påtaglig betydelse för mäns och kvinnors livskvalitet och för behovet av vård från anhöriga.86 (Se kapitel 6.) Mäns kortare medellivslängd skulle möjligen ha betydelse för mannens val av ålder på sin kvinnliga partner och vice versa för de fall mannen och kvinnan reflekterar över att båda ska leva . Något större sådant övervägande synes dock inte finnas. Detta då vi kan konstatera att mannen är än kvinnan vid sitt första gifte87 och att mannen också är än kvinnan vid första barnets födelse88. Effekten av detta kan vara påtaglig för relationens och individens i relationens kommande livsutveckling. Skillnaden kan påverka uttag av föräldrapenning, deltidsarbete, löneutveckling, 84Detta avsnitt, 4.5.2, bygger på vår underlagsrapport , demografi och geografi, bilaga 11 till vårt betänkande, Rapporten innehåller bl.a. mer av fakta, tidsserier, resonemang och internationella jämförelser etc. än de som här presenteras. 85SCB (). 862012 var av männen och av kvinnorna . 23procent av männen och av kvinnorna vara eller äldre: Källa: SCB 2013f. 88SCB, Hitta statistik, Statistikdatabasen, , Demografisk analys, Medelåldern vid första barnets födelse. karriärutveckling, pensionsvillkor, etc.89 Ur ett krasst rationellt, kalkylerat, ja kanske t.o.m. jämställdhetsbefrämjande, perspektiv borde förhållandet vara det omvända. Det skulle då stämma bättre med livslängd och jämställd ekonomi. Män är barnlösa i högre grad än kvinnor. var av alla Sverigefödda män 2011 barnlösa mot av kvinnorna.90 Unga män bor kvar i föräldrahemmet i betydligt utsträckning än unga kvinnor. 2009–2010 gällde hemmaboendet för av männen i åldern 20–. Motsvarande siffra för kvinnor var . Ungdomar som bor i storstäder och i mindre kommuner bor kvar i föräldrahemmet i större utsträckning än ungdomar i större kommuner utanför storstadsområdena. Medianåldern vid flytten hemifrån är högre för unga med båda föräldrarna födda utomlands.91 4.6.1Tätort och glesbygd i siffror skedde kraftiga förskjutningar mellan andelen befolkning i tätort respektive befolkning i glesbygd.92 1850 bodde i glesbygd och i tätort. bodde av befolkning i stad.93 var fördelningen 50/50 för att nu vara cirka 15 respektive 85 procent.94 I stort gäller att ju mer tätbefolkad kommunen är desto lägre andel män har den. Det är dock inte fråga om dramatiska skillnader. I genomsnitt har storstadskommuner män och glesbygds- kommuner . Den lägsta andelen män har och män – dessa två kommuner har f.ö. platserna 1 och 6 när det gäller högst medellivslängd för män. Högst andel män finns i 89Se även 2012. 90SCB (HBR) och SCB (FGR). 91SCB (), bearbetning i . 92Detta avsnitt, 4.6.1, bygger på vår underlagsrapport , demografi och geografi, bilaga 11 till vårt betänkande. Rapporten innehåller bl.a. mer av fakta, tidsserier, resonemang och internationella jämförelser etc. än de som här presenteras. 94Ds 2013:8 s. 77. , – som har plats 10 när det gäller högst medellivslängd för män.95 I glesbygd råder generellt en negativ befolkningsutveckling.96 I glesbygd är befolkningen relativt sett äldre och andelen 15–24- åringar i relation till andelen 55–64-åringar lägre97, något som påverkar sysselsättning, serviceutbud och servicebehov. Sysselsättningsgraden för män i t.ex. och var 2011 i paritet med den i riket och något högre i jämfört med . I riket och i de 3 länen var den ett par procentenheter lägre för kvinnor.98 Arbetslösheten för män i t.ex. och var 2011 än den i riket medan den i var lägre. I riket var kvinnornas arbetslöshet lägre än männens och än den i respektive jämfört med län.99 I alla län i är det en lägre andel män än kvinnor som har en utbildning som kvalificerar dem för eftergymnasial utbildning. Skillnaden är särskilt markant i glesbygd.100 Flyttningar inom sker i stort från norra till storstadsområden. hade i åldersgruppen 20–landets högsta inflyttningsnetto, och landets högsta utflyttningsnetto, 7 procent.101 Det är en mindre andel män som flyttar från sin födelse- kommun jämfört med andelen kvinnor. Andelen återvändare är lika stora för män och kvinnor och därmed är andelen kvarboende män större – mot kvinnors 32 procent.102 Bland förgymnasialt och gymnasialt utbildade är andelen män som flyttar lägre än andelen kvinnor. Denna skillnad mellan könen finns inte bland eftergymnasialt utbildade.103 Boende i glesbygd och främst i norra upplever sig mer politiskt alienerade än övriga , män mindre än kvinnor. 98SCB ( RAMS) 2011. Åldersgruppen 16–. 99SCB () 2011. Åldersgruppen 15–. Se även kapitel 5 och bilaga 11, figur 24. 101SCB 2010 s. 133. 102SCB 2012b s. 16. 103SCB 2012b s. 11 och s. 23. städer upplever sig mindre alienerade än kvinnor i storstad. Skillnaderna mellan stad och glesbygd är större än den mellan kön.104 I en undersökning 2010105 ställdes frågan Det politiska målet för den svenska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Anser du att detta mål är uppnått?. Resultaten baserad på geografi var att fler storstadsbor svarade ja () än personer i mindre städer () eller på mindre orter/glesbygd (). 4.6.2Män i glesbygd och rurala maskuliniteter Med utgångspunkt i uppgifterna ovan kan vi se att det finns skillnader mellan tätort och glesbygd när dessa ställs mot varandra. Det handlar dock inte om polariteter utan det finns många variationer i skalan storstad – påtaglig glesbygd.106 De skillnader vi här tar upp handlar om skillnader mellan män i tätort och män i glesbygd. Men, för att kunna göra en korrekt analys behöver vi också studera skillnader, t.ex. socioekonomiska, mellan alla boende i tätort och alla boende i glesbygd oavsett kön. I debatten och i media målas ofta upp en bild av skillnaderna mellan stad och land. I en studie av rural maskulinitet i svensk media107 visas hur den maskuliniteten utgör en norm och är överordnad den rurala. Med fokus på tre dokusåpor i svensk TV visas hur den rurala mannen framställs som ojämställd, i behov av hjälp och avvikande. Denna bild skapas av programmakarna och programledarna, och en bärande idé är den rurala maskuliniteten som sårbar och utsatt, en man från landsbygden ska känna till sin position. Från att ha varit de starka och bestämmande ses männen nu som sårbara och utan möjlighet att förbättra sin tillvaro. SCB () 2012 innehåller data som till viss del bekräftar det som funnit, bl.a. att kvinnor deltar i mindre utsträckning i politiska diskussioner än män i såväl städer som övriga kommuner. Måhända är det så att kvinnor har större förväntningar på politikerna än vad män har. Kvinnor deltar i mindre utsträckning än vad män gör i det aktiva (lokala) politiska arbetet och har därför inte den reella möjligheten att påverka beslut som de tycker är viktiga. 105TNS/2010. 106I avsnitt 4.6.2–4.6.5 återges till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning; ; Män utanför städerna – om konstruktionen av rurala maskuliniteter och identiteter under förändring, bilaga 12 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsätt- ningen som Stenbacka 2014. 107Stenbacka 2014 avsnitt 2. Konstruktionen av landsbygden som livsmiljö kan kortfattat beskrivas som antingen en rural idyll eller som det motsatta, en plats kännetecknad av stagnation, konservatism och bakåt- strävande.108 Man kan säga att vi lever i då det utgör en norm medan det rurala, det som sker på landsbygden, betraktas som avvikande från . Denna norm visar sig också i skapandet av könsidentiteter. När det gäller t.ex. exemplet migrationsrörelser betyder det att det inte brukar framhållas som problematiskt att det bor fler kvinnor än män i städerna men att fler män än kvinnor på landsbygden är ett problem. Att stanna på landsbygden kan innebära att man betraktas som mindre ambitiös och utan mål. Om ett sådant synsätt blir utbrett kan det bidra till att förstärka bilden av en bygd eller region där individerna ses som problem snarare än som möjligheter och därmed som en plats man gärna lämnar. Att utse vinnare och förlorare är inte något som låter sig göras i denna process. Distinktionen som ofta görs mellan de moderna migranterna och de kvarstannande backwaters kan betecknas som en utveckling av stereotyper.109 Männen som stannar kan finna arbeten som är bättre betalda än de kvinnor som flyttar till traditionellt kvinnliga jobb i storstäderna.110 Med ett annat perspektiv skulle man kunna hävda att det är tur att männen stannar i högre utsträckning än kvinnorna, annars skulle befolk- ningsunderlaget vara ännu sämre. En fråga vi ställer oss är om bilden av skillnaderna är större än de faktiska skillnaderna och om fokuseringen på det rumsliga – som glesbygden och den så kallade rurala maskuliniteten – riskerar att dölja andra aspekter som påverkar individers möjligheter. Det kan gälla sämre tillgång till institutioner och sammanhang som konstituerar välfärdssamhället och som påverkar möjligheterna till och synen på utbildning, arbete och hälsofrämjande åtgärder. Ett område där konstruktioner av maskuliniteter väcker frågor är hälsa. Det finns studier som visar att rurala män utvecklar farliga sidor av maskuliniteten som till exempel att dricka för mycket och ta större risker inom t.ex. gruvarbete och jordbruk.111 Kanske är rurala män mer lättförförda av ett supermaskulint beteende. Viktigt att påpeka är dock att vissa yrken medför större risker än andra, 108Stenbacka 2014 avsnitt 3.5. 109Stenbacka 2014 avsnitt 1. 110Stenbacka 2014 avsnitt 1. 111Stenbacka 2014 avsnitt 5. men att det inte behöver betyda att män tar större risker för att förbli manliga. Ett annat område är jakt. Jakten är en arena som kan synliggöra relationen mellan män i respektive rurala områden samt mellan män och kvinnor i rurala områden.