sou · H2B384d2 · 2014-12-09 00:00:00 — Det är rådets bedömning att säkerhets- och integritets- frågan bör beaktas ur ett helhetsperspektiv över systemgränser. Vid en framtida integration av olika energibärare behöver därför ansvars- gränserna ses över, då dessa kan komma att förändras, såsom för el och gas. Också den ökade integrationen av kommunikations- och informationssystem innebär en ökad komplexitet vilket medför nya sårbarheter för samhällskritisk infrastruktur. kon- staterade också i en förstudierapport32 F23 att det saknas ett tydligt och enhetligt regelverk för klassificering och hantering av skyddsvärd 23 , 2011, Förstudierapport – branschens behov av stöd inom informations- säkerhetsområdet, Dnr: 2011/1199. Handlingsplan för smarta elnät information inom elförsörjningen och att kunskapsnivån inom området generellt sett behöver höjas. Vid översynen bör en balans mellan tvingande lagstiftning och frivilliga branschöverenskommelser eftersträvas. En avtalsreglering kan, så som t.ex. för e-legitimations- systemet, möjliggöra ett snabbt införande och en smidig anpassning om utvecklingen inom området kräver det, medan en författnings- reglering huvudsakligen i lag och förordning kan ge andra fördelar. Uppdraget som vi föreslår bör bidra till att ett helhetsperspektiv kring säkerhetsfrågorna utvecklas och medvetenheten och kunskaps- nivån kring dessa frågor höjs. Andra myndigheter med expert- kompetens inom ramen för uppdraget förutom är t.ex. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Post- och tele- styrelsen, , Säkerhetspolisen och bransch- företrädare. Nulägesanalys av säkerhet i smarta elnät Utvecklingen mot smarta elnät med implementeringen av nya IT- lösningar och komponenter sker i snabb takt, som existe- rande lösningar släpar efter på underhållssidan t.ex. vad gäller programvaruuppdateringar. En noggrann analys av säker- heten i dagens elsystem kan peka på vilka gamla lösningar (teknik- skuld) som kommer leva parallellt med den nya tekniken. De gamla lösningarna skulle kunna utgöra hot och attackvägar in mot den nya infrastrukturen när nya tjänster och komponenter intro- duceras. En analys av bristerna i dagens system behövs för att ta strategiska och kostnadseffektiva beslut om hur mycket av den existerande infrastrukturen som bör uppgraderas och vilka delar som behöver bytas ut. Detta för att klara av framtida säkerhetskrav för smarta elnät. Analysen bör sedan ligga till grund för ett syste- matiskt arbete med säkerhet vid en fortsatt utveckling mot smarta elnät. IT- och styrsystem inkluderas i risk- och sårbarhetsanalyser I takt med ett ökat elberoende ökar också behovet av sårbarhets- och riskanalyser som också tar hänsyn till den ökade integrationen av IT-system. Men föreskrifterna för genomförandet av risk- och Handlingsplan för smarta elnät sårbarhetsanalyser fokuserar fortfarande i stor utsträckning på leve- ranssäkerhet och bör därför kompletteras med särskilt hänseende på IT- och styrsystem. Övergången till smarta elnät är en långsiktig process där nya IT- lösningar och komponenter introduceras kontinuerligt. Genom att införa elektronisk kommunikation mellan olika produktionsenheter, nätstationer, elanvändare med flera skapar man helt nya sätt att styra och övervaka elnät och möjliggör ett mer aktivt kunddel- tagande på elmarknaden. Själva infrastrukturen förändras från ett centraliserat till ett alltmer decentraliserat system, som allt fler länder kopplas ihop till en gemensam europeisk elmarknad. Den ökande komplexitet som ett ökande antal komponenter och aktörer medför kan skapa nya risker och hot samt öka expone- ringen för såväl potentiella angripare som oavsiktliga fel33F24 34F25. Utvecklingen innebär också att allt större mängder data samlas in, vilket i sin tur medför risk för att datasekretess, inklusive, kund- ernas integritet, kan äventyras. Säker tillförsel av energi utgör en av de allra viktigaste och grundläggande funktionerna i samhället som inte bör äventyras vid utvecklingen av smarta elnät. Det är därför nödvändigt att höja med- vetenheten hos marknadens samtliga aktörer om vilka nyttor, kost- nader och risker som är förknippade med att utveckla ett säkert och robust smart elnät och att se säkerhet ur ett helhetsperspektiv. Elsystemet är ett sammanhållet system under en systemansvarig organisation, . I takt med att elnäten utvecklas mot ett smart energisystem som inte bara innebär en ökad integration av nya IT-system utan även integration med andra energibärare finns dock en otydlighet om vilka krav som gäller för säkerhet i smarta elnät, och vem som är ansvarig för krav och kontroll av efterlevnad av olika typer av säkerhetsfrågor. 24Rapport till samordningsrådet, 4C Strategies, 2013, Risker och sårbarheter i smarta elsy- stem. 25Rapport till samordningsrådet, , R., och , E., 2014, Rapport rörande säkerhet i smarta elnät. Handlingsplan för smarta elnät nya kommunikations- och informationssystem ställer också krav på förändrad kompetens. konstaterade i en studie att svenska elföretag behöver stöd med riskanalys och man efterlyser instruktioner, checklistor, handböcker och mallar. Studien pekar också på behovet av tydligare lagar och andra rätts- liga krav.35 F26 För olika regelområden gäller delvis olika förutsättningar. Det straffrättsliga skyddet är sannolikt tillräckligt även inom en infra- struktur för smarta elnät. Men i framtidens smarta nät kommer olika informations- och kommunikationssystem vara allt viktigare delar av hela energisystemet. Kraven på att genomföra informa- tionssäkerhetsarbete behöver därför ses över i förhållande till denna utveckling och de nya aktörer, IT-system och säkerhetsmekanismer som tillkommer. En närmare kravställning av infrastruktur och fördelning av roller och ansvar behöver göras i samverkan – i vart fall från ett juridiskt perspektiv – för att den nya miljön ska kunna inordnas under ett fungerande regelverk.36F27 Även den Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet ENISA37F28, rekommenderar att och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna formulerar en tydlig policy och klara regelverk för IT-säkerhet i de smarta elnäten.38F29 En risk- och sårbarhetsanalys av dagens storskaliga energisystem som tar hänsyn till de förändrade förhållanden som den ökande integrationen av IT-system innebär är ett sätt att undvika oaccept- abla risknivåer för framtiden. har som elberedskapsmyndighet, rätt att meddela föreskrifter om företagens skyldigheter enligt elberedskapslagen.39F30 Dessa föreskrifter inne- 26Svenska kraftnät, 2011, Branschens behov av stöd inom informationssäkerhetsområdet, Dnr: 2011/1199. 27Rapport till , Per 2014, Rättsfrågor rörande smarta elnät. 28För att användarna ska kunna garanteras maximal säkerhet nu när kommunikationsnät och informationssystem är så vanligt förekommande att säkerheten har blivit en viktig sam- hällsfråga har Europeiska unionen (EU) beslutat att inrätta en europeisk byrå för nät- och informationssäkerhet () har en rådgivande och samordnande funktion när det gäller EU-ländernas åtgärder för att skydda sina nät- och informationssystem. 29ENISA, 2012, , Recommendations for Europe and Member States. 30Affärsverkets svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om elberedskap (SvKFS 2013:2). Handlingsplan för smarta elnät håller bland annat närmare bestämmelser om företagens skyldig- heter kopplade till risk- och sårbarhetsanalys. Detta innebär att det finns formella förutsättningar för att ta in underlag från branschen till arbetet med risk- och sårbarhetsanalys, vilket kommer att öka möjligheterna att genomföra en nationell risk- och sårbarhetsanalys inom elsektorn. utfärdar föreskrifter om rapport- ering av risk- och sårbarhetsanalyser och åtgärdsplaner från elnäts- företagen. Nätföretag har en skyldighet att analysera risker och sårbarheter för leveranserna i elnätet och att upprätta en åtgärdsplan för förbättringar av leveranssäkerheten i det egna elnätet.40F31 Dessa redovisningar är också underlag för Svenska kraft- näts risk- och sårbarhetsanalys. genomför en årlig risk- och sårbarhetsana- lys som bland annat omfattar elförsörjningen. , och samarbetar om risk- och sårbarhetsanalyser och samordnar informationsinsam- lingen i så stor utsträckning som möjligt. 4.2.5Samverkan med övriga delar av energimarknaden – energibärare Integrationen mellan elsystemet och andra energibärare såsom gas och fjärrvärme kan bidra till lastutjämning genom ökade möjlig- heter till lagring av värme och kyla. Det ger också tydliga fördelar för kunderna som både systemnytta och nätnytta kan tas 31 3 kap. 9 § c ellagen (1997:857). Handlingsplan för smarta elnät På framtidens elmarknad blir det viktigare att utnyttja den potential som samverkan mellan olika energibärare (t.ex. gas och fjärrvärme) medför. Rådet anser att det är viktigt att stimulera till samverkan mellan olika organisationer med olika kunskap för att överbrygga kulturella och organisatoriska utmaningar. När det gäller samverkan med fjärrvärmesystem är fjärrvärmens framtida konkurrenssituation en viktig faktor. Det behövs mötesplatser och plattformar för kommunikation och nya samverkansformer mellan olika branscher för att hantera hinder för samverkan mellan olika energibärare. Rådet bedömer att har det övergripande ansvaret för att identifiera hinder och barriärer för ökad samverkan mellan olika energibärare och skapa rätt förutsättningar för att öka kommunikation och samverkan inom området. bör i sitt arbete med olika utvecklingsplatt- formar ta med systemintegrerade projekt som ett prioriterat område. Möjligheter med ökad integration av energibärare Ett exempel på samverkan är möjligheten att vid överskott av el koppla in elpannor i fjärrvärmenäten som ett alternativ till snabb produktionsminskning. Ytterligare ett exempel är produktion av elektrobränslen, vilket är ett samlingsnamn för kolhaltiga bränslen som producerats med el som främsta energikälla. Själva slutpro- dukten kan vara bensin, dieselolja eller olika alkoholer samt gaser och det finns många olika produktionsvägar. Tekniken lämpar sig då det finns ett överskott på el, exempelvis vid vindkraftverk, där anläggningar för elektrobränsle ligger i nära anslutning till den genererade överskottselen. I flera demonstrationsprojekt i studeras möjligheterna med samverkan mellan olika energibärare för att bidra till bygg- andet av ett hållbart samhälle. I området Hyllie i samarbetar , E.ON och VA SYD för att skapa en hållbar stadsdel. Flera lösningar diskuteras här. Bland annat undersöks möjligheten att utnyttja kundernas värmepumpar för att överföra värme till fjärrvärmesystemet vid god tillgång på el och höga produktions- Handlingsplan för smarta elnät kostnader i fjärrvärmen. En annan möjlighet är att utnyttja akvi- färers41F32 lagringskapacitet för att lagra värme vid el- eller värmeöver- skott. Inom den svenska energiintensiva industrin finns möjligheter att kunna bygga mer integrerade anläggningar som industrikombinat. Dagens anläggningar för massa- och papperspro- duktion är ett tidigt exempel på detta. Inom järn- och stålindustrin skulle användningen av el kunna öka för att ersätta andra bränslen. Utnyttjande av lågvärdig värme och spillvärme samt returmaterial kan öka i syfte att behålla konkurrenskraft och sam- tidigt uppfylla klimatmålen. Systemoptimering blir viktigt att ta hänsyn till och flera olika aktörer behöver samverka för att öka integrationen. Potentiella hinder och barriärer har kartlagt gällande lagstiftning och andra omständigheter som kan innebära hinder för samverkan mellan olika energibärare och . 42F33 Hindren kan delas in i legala hinder , ekonomiska hinder samt kultu- rella och samarbetsmässiga barriärer. På en marknad med varierande priser kommer relativpriserna, produktionskostnaderna samt skatter avgöra vilka anläggningar som blir lönsamma. Utvecklingen mot att både producenter och konsumenter av el agerar på en timbaserad marknad skulle kunna ge bättre förutsättningar för en integrerad användning av flera energibärare. En sådan möjlighet är att använda el för fjärrvärme- produktion. En förutsättning för detta är att underlaget för fjärr- värmeproduktion är tillräckligt stort vid de tillfällen som billig el finns tillgänglig. Andra utmaningar kan uppstå, t.ex. i de fall där avfall används som bränsle i fjärrvärmeproduktionen. Efterfrågan på el minskar vid varmare väder medan tillgången på avfallet är . Fjärrvärmens konkurrenssituation påverkas också av att indivi- duella värmelösningar delvis gynnas skattemässigt. 32En akvifär (lat. vattenbärare) är en avgränsad berggrundsstruktur, som är tillräckligt porös för att vatten i användbara mängder ska kunna utvinnas eller lagras. 33Rapport till samordningsrådet, ÅF, 2014, Hinderanalys vid utveckling av smarta elnät. Handlingsplan för smarta elnät ägare kan t.ex. ha ett eget vindkraftverk för att driva en värmepump och behöver då inte betala skatt för elen till värmepumpen. I en sådan lösning kan det också vara ointressant att använda värme- pumpen för att ta emot överskottsel eftersom det är stor risk att vindkraftverket levererar mycket el . Regeringens förslag på skattereduktion för mikroproduktion för förnybar el som före- slås träda i kraft gynnar också individuella lös- ningar. byggregler, som fokuserar på antalet köpta kWh energi till fastigheten, är ytterligare ett exempel på ett styrmedel mot småskaliga lösningar då det gynnar egenproducerad el och värmepumpar. En barriär för utnyttjandet av fjärrvärmeproducerande elpannor i överskottsituationer är att el för fjärrvärmeproduktion är skatte- belagd och att elskatten i stora delar av ligger över bio- bränslepriserna. Det gör det mer ekonomiskt att elda biobränslen än att använda elpannorna även vid ett mycket lågt elpris. Det finns inga storskaliga elektrobränsleanläggningar i . Tekniken power-to-gas är ett område som pekas ut som en möj- lighet. Nuvarande relation mellan el- och gaspriser innebär att möj- ligheten att få ekonomisk avkastning är svag. Vidare är infrastruk- turen för gas främst lokaliserad i , vilket begränsar lagrings- och distributionsmöjligheterna. I ett långsiktigt perspek- tiv är utformningen och omfattningen av det svenska gassystemet en osäkerhetsfaktor. För att gasproduktion för de lokala näten ska bli lönsam krävs att priserna på flytande naturgas stiger kraftigt. Gasen skulle även kunna användas som fordonsgas, men priserna är inte tillräckligt konkurrenskraftiga. Det finns även en del tekniska hinder och barriärer för samver- kan mellan olika energibärare. Ett exempel är att stora värmepum- par som finns i drift är byggda för kontinuerlig drift, vilket begränsar möjligheterna att ta hand om överskottsel under korta perioder utan att uppgradera befintligt bestånd. Kulturella, mänskliga och organisatoriska faktorer kan försvåra samarbete mellan olika branscher. Dialog och samarbete mellan olika nyckelaktörer är en av de viktigaste förutsättningarna för att olika integrerade lösningar ska utvecklas i energisystemet. En stor del av dagens dialog och samarbeten sker inom etablerade sektorer (el, fjärrvärme, gas etc.). Att integrera olika discipliner och tekniker tillsammans med nya affärsmodeller och med nya aktörer är nöd- Handlingsplan för smarta elnät vändigt om de möjligheter som samverkan mellan olika energi- bärare innebär ska kunna tas tillvara. 4.2.6Samverkan med övriga delar av energimarknaden – trafiksektorn Det behövs en särskild samordningsfunktion mellan trafik- och energisektorn och en plan för arbetet med laddinfrastruktur. Häri- genom möjliggörs en tydlig uppföljning och kontinuerlig bevakning av de långsiktiga effekterna av elektrifieringen av transportsektorn som kan förväntas få avgörande betydelse för kraftsystemet. Viktiga frågor är bl.a. hur det ökade el- och effektbehovet utvecklas beroende på laddinfrastrukur, laddningsbeteende och acceptans hos elanvändarna. Effekter av elektrifiering av vägtransporter Elektrifieringen av vägtransporter kan kräva ökad flexibilitet i elnätet som en följd av förändrade förbrukningsmönster beroende på fordonsladdning. Även om ökningen i belastning är låg i förhål- lande till den totala belastningen på elnätet, kan det innebära lokala påfrestningar. Viktiga faktorer för lastprofilen är laddningstillfället, Handlingsplan för smarta elnät laddningsplatsen och laddningsbehovet. Sättet som laddningen sker på har också betydelse. Det ställs högre krav på elnäten om snabb- laddning används i stor utsträckning och kraven blir ännu större om det sker på ett icke styrbart sätt. Elfordon kan också bidra till stabiliteten i elkraftsystemet om de laddas när efterfrågan på el är låg. En möjlighet som diskuteras i ett långsiktigt perspektiv är att använda elfordonens batterier för återmatning till elnätet vid hög belastning. Det är viktigt att förstå hur elfordon kommer att belasta nätet och vilka möjligheter som finns för att använda dem som energilager i nätet. har tagit fram underlag43F34 44F35 45F36 för elektrifiering av fordon och vägar och kartlagt den förväntade tekniska utveck- lingen och dess effekter på elsystemet. Med den expansion av elfor- don som förväntas så är effekterna på elsy- stemnivå begränsade. Men med en snabbare expansion kan en icke styrd laddning skapa problem i de lokala elnäten. En välutvecklad publik infrastruktur för laddning av elfordon kan minska belast- ningen på de lokala distributionssystemen genom att laddningen genomförs i kommersiella områden såsom t.ex. köpcentrum och stora parkeringsplatser. Utredningen om fossilfri fordonstrafik Utredningen om fossilfri fordonstrafik (FFF) har i sitt slut- betänkande behandlat frågeställningarna kring elektrifiering av fordonstrafiken till 2030 46F37 47F38. Utredningen har pekat ut samord- ningsrådet för smarta elnät för att hantera påverkan på effekt- balans i elsystemet och smarta nät. Utredningen pekar på vikten av ökad samordning och föreslår att får i upp- drag att till sig knyta en nationell samordnare för arbetet med 34Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Översiktlig bedömning av teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – elfor- don, vindkraft, solceller och energilagring. 35Rapport till samordningsrådet, STRI, Bollen, M. och , O., 2013, Utmaningar för det smarta elnätet. 36Rapport till samordningsrådet, KTH, Wallnerström, C.J. et al, 2014, Analys av smarta elnätsteknologier inom kategorin smarta elnätslösningar. 2012:78, Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser. 38Statens offentliga utredningar, 2013, Fossilfrihet på väg. Handlingsplan för smarta elnät laddinfrastruktur och snabbt ta fram råd och rekommendationer för installation av laddstationer. FFF föreslår också att regeringen ska utse en nationell samordnare med uppgift att underlätta en kommande elektrifiering av vägnätet och kollektivtrafiken genom att i samverkan med berörda intressenter utveckla en plan som påskyndar utvecklingen. Utredningen föreslår även att en nationell samordnare utses med uppgift att underlätta introduktionen av bio- drivmedel och att får i uppdrag att bilda ett nationellt råd för minskad klimatpåverkan från vägtrafiken. Betänkandet från har remitterats med slutdatum och beredning av utredningens förslag pågår i . 4.2.7Samverkan med övriga delar av energimarknaden – energieffektivisering Utvecklingen inom EU går mot mer detaljerade krav för energi- effektivisering och det är viktigt att dessa inte motverkar möjlig- heterna till lastutjämning och en flexibel användning. Om energi- effektiviseringsåtgärder genomförs så att de bidrar till att balansera Handlingsplan för smarta elnät systemet både lokalt och nationellt så kan såväl kundnytta som systemnytta stärkas. I ett framtida elsystem blir effektkonsumtion minst lika viktig som energikonsumtion. har ett sammanhållande ansvar för sats- ningar inom energieffektivisering. Genom att inkludera möjlighet- erna med smarta elnät kopplat till efterfrågeflexibilitet och laststyr- ning i satsningarna kan energieffektivisering även ta hänsyn till de förändrade förutsättningarna för energisystemet. Inom uppdraget bör först analysera hur efterfrågeflexibilitet och laststyrning anpassad till förnybar elpro- duktion skulle kunna inkluderas i framtida satsningar inom energi- effektivisering. Man kan göra analysen i samband med utvärde- ringar av de nuvarande satsningarna som löper ut . bör sedan sprida information och kunskap inom ramen för sitt arbete till beställare och nyckelaktörer kring möjligheterna med smarta elnät kopplat till energieffektiviserande åtgärder. Dessutom bör myndigheten informera om hur en energi- konsumtion som bättre följer den förnybara elproduktionen kan åstadkommas med hjälp av smarta elnät. Man bör också belysa möjligheter till olika energitjänster för att tillvarata potentiella synergieffekter mellan energieffektivisering och efterfrågeflexi- bilitet. Speciellt bör dessa insatser inkluderas i pilot och demonstra- tionsprojekt som finansieras av . har ett sammanhållande ansvar för föreskrifter och all- männa råd för energihushållning i byggnader. Genom att inkludera möjligheterna med smarta elnät kopplat till energihushållning i detta arbete kan energieffektiviseringsåtgärder i byggnader även ta hänsyn till de förändrade förutsättningarna för energisystemet. Information om synergieffekter mellan energieffektivisering och efterfrågeflexibilitet behöver spridas tillsammans med kunskap om hur smarta elnät kan bidra till energieffektiv förvaltning. Av speciellt intresse är flerbostadshus där det på fastighetsnivå finns en tydlig potential att använda efterfrågeflexibilitet i kombination med energieffektivisering, men som inte är lika lätt att tillvarata om styrningen sker separat för varje lägenhet. Handlingsplan för smarta elnät Rådet bedömer att marknadsaktörerna har ett viktigt ansvar för att säkerställa att åtgärder för energieffektivisering tar hänsyn till energisystemets utveckling. bör inom uppdraget analysera hur efterfrågeflexibilitet och laststyrning anpassad till förnybar elproduktion skulle kunna inkluderas i byggregler. Om möjligt bör sådana analyser även ingå i arbetet med energihushållningskrav för nära-nollenergi- byggnader. bör sprida information och kunskap inom ramen för sitt arbete till beställare och nyckelaktörer om möjligheterna med energieffektivisering i byggnader kopplade till smarta elnät. Även informera om hur en energikonsumtion som bättre följer den för- nybara elproduktionen kan åstadkommas med hjälp av smarta elnät bör inkluderas i arbetet. Effekter av energieffektivisering för smarta elnät Lagar och styrmedel som främjar energieffektivisering kan leda till ett ökat behov av energitjänster. Energitjänsteleverantörer kan bidra med den kompetens som kunderna inte själva har men som kan ge dem handlingsfrihet i ett smart elnät. Incitamenten för energieffektivisering kan även påverka behovet och införandet av smarta elnätslösningar. Kunderna behöver kunna kontrollera sin egen energianvändning både när det gäller volym och tid. Det inne- bär att behovet av att styra energianvändningen i realtid ökar, vilket i sin tur medför ett ökat behov av att kontinuerligt kunna följa upp och analysera den egna energianvändningen. Till exempel så inne- bär den omfattande installationen av luftvärmepumpar ett ökat behov av intelligent styrning för att minska beho- vet av topplast under kalla vinterdagar. Framtida förutsättningar för hur energieffektiviseringsåtgärder kan genomföras, bl.a. i fastigheter, kommer att påverkas av möjlig- heterna till smarta elnätslösningar. Användandet av efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering samordnat kan även bidra till att nya möjligheter till energieffekt- ivisering tillvaratas i större utsträckning. Med smarta elnät som kan registrera volym och pris på timbasis kan elanvändningen bli effek- Handlingsplan för smarta elnät