sou · H2B384d3 · 2014-12-09 00:00:00 — 5Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 5.1Kartläggning av aktörer, ansvar och insatser för smarta elnät i ska enligt direktivet kartlägga roller, ansvar, drivkrafter, aktiviteter och möjligheter för smarta elnät i . Uppgifterna är specificerade så här: Kartlägga ansvarsfördelningen för utvecklingen av smarta elnät mellan berörda myndigheter, samt kartlägga roller och driv- krafter för andra aktörer (inklusive kommuner och näringsliv). Handlingsplanen kan innehålla förslag till förtydliganden, justeringar eller nya samarbetsformer. Översiktligt kartlägga statliga, kommunala och privata insatser inom smarta elnät i . Kartlägga förutsättningar och drivkrafter för olika typer av före- tag inom olika branscher att delta i och dra fördel av utveck- lingen samt kartlägga förutsättningarna i olika delar av landet. Vi har kartlagt ansvarsfördelningen och aktiviteter inom smarta elnät med underlag bl.a. från dialoger med berörda myndigheter, organisationer samt leverantörer av produkter och tjänster som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Resultatet av kartlägg- ningarna har publicerats i rådets delårsrapport.1611F I delårsrapporten ingår också en redovisning av rådets uppdrag till Business 1 för smarta elnät, delårsrapport, 2013, Kunskapsplattformen och nuläge i arbete. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter att genomföra en företagskartläggning inom smarta elnät.162F2 I arbetet med företagskartläggningen ingick att upprätta en databas som ligger på samordningsrådets webbplats och uppdateras vartefter. En kort redogörelse av resultatet av kartläggningarna finns i avsnitt 5.2. Insatser och ramvillkor för utvecklingen inom smarta elnät i områden som mer indirekt berör smarta elnät redogör vi för i avsnitt 5.1.2. Det inkluderar områden som samhällsplanering och bebyggelse, samverkan med övriga delar av energimarknaden, arenor samt insatser inom pilot- och demonstrationsprojekt. 5.1.1Aktörer och ansvarsfördelning inom smarta elnät i Vi beskriver här kortfattat roller och ansvar som statliga, kom- munala och privata aktörer har inom smarta elnät sett ur ett hel- hetsperspektiv. För en mer utförlig redovisning hänvisar vi till samordningsrådets delårsrapport . Där återfinns mer detaljerade beskrivningar av de myndigheter och nyckelaktörer som har en roll i utvecklingen av smarta elnät. De nyckelaktörer som omfattas är i första hand oberoende aktörer som direkt är involverade i utvecklingen av smarta elnät. En översiktlig samman- ställning av aktörer som kan tänkas bli involverade ingår också. I delårsrapporten finns dessutom en utförlig redovisning av elmarknadens aktörer och deras roller och ansvar. Olika myndigheters roller och ansvar redovisas kortfattat i tabell 5.1. Tabellen visar de myndigheter som har eller som kan förväntas få en tydlig roll i utvecklingen av smarta elnät samt deras huvudsak- liga ansvarsområden kopplade till denna utveckling. Ansvarsområdena har delats in i fem huvudgrupper: 1. 2 Rapport till samordningsrådet, Business , 2013, Smarta elnät – en kartläggning av företag i . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 2.Finansieringsstöd inklusive stöd till FoU 3.Övriga ekonomiska styrmedel (elcertifikat och utsläppshandel) 5.Analysarbete (A) samt övriga ansvarsområden (Ö) Utöver berörda myndigheter så finns det också av regeringen tillsatta aktörer bland annat i form av nationella samordnare som kan ha en roll inom utvecklingen av smarta elnät. Vindkrafts- samordnare har tillsatts för att underlätta samspelet mellan vindkraftprojektörer, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. Deras uppgift är framförallt att lotsa fram stora anläggningar. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter ska tillhandahålla en ny upplysningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumenter till- sammans med informationsansvariga myndigheter och andra aktörer163F3. Upplysningstjänsten ska bl.a. ge information som under- lättar för konsumenter att göra olika val, däribland information om hållbar konsumtion. En nationell miljömålssamordnare för näringslivet har utsetts av regeringen och blir en katalysator för den omställning som behövs för att vi ska kunna nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljömålssamordnaren ska redovisa sitt arbete . Utredningen om fossilfri fordonstrafik (FFF)164F4 har behandlat frågeställningarna kring elektrifiering av fordonstrafiken till 2030. Utredningen föreslår att får i uppdrag att till sig knyta en nationell samordnare för arbetet med laddinfrastruk- tur. FFF föreslår också att regeringen ska utse en nationell sam- ordnare med uppgift att underlätta en kommande elektrifiering av vägnätet och kollektivtrafiken genom att i samverkan med berörda intressenter utveckla en plan som påskyndar utvecklingen. Utred- ningen föreslår även att en nationell samordnare utses med uppgift att underlätta introduktionen av biodrivmedel och att får i uppdrag att bilda ett nationellt råd för minskad klimatpåverkan från vägtrafiken. Betänkandet från förslag165F5 har remitterats med slutdatum och beredning av utred- ningens förslag pågår i . Oberoende nyckelaktörer samt medlems- och branschorganisationer Oberoende nyckelaktörer vars uppgifter har en direkt koppling till smarta elnät är framför allt de tre svenska standardiserings- organisationerna Informationstekniska Standardiseringen (ITS), Svensk Elstandard (SEK) och (). De tre är utsedda av regeringen att fastställa svensk standard inom sina respektive områden. Alla tre är ideella organisationer med fri- 3Förordning (2014:110) om en upplysningstjänst för konsumenter (inkl. samverkan med bl.a. Konsumenternas energimarknadsbyrå). 4Kommittédirektiv, Dir. 2012:78, Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser. 5Statens offentliga utredningar, 2013, Fossilfrihet på 2013:84. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter villigt deltagande från svenska myndigheter, företag och organisa- tioner som vill medverka i och påverka utvecklingen av standarder inom respektive område. Arbetet bedrivs i tekniska kommittéer, fördelade på olika teknikområden. Bland de oberoende aktörerna med mer indirekt engagemang inom smarta elnät märks Konsumenternas energimarknadsbyrå och de kommunala energirådgivarna. De kan spela en viktig roll med råd och stöd till konsumenter om nya affärserbjudanden och nya produkter och tjänster inom smarta elnät. Det finns flera medlems- och branschorganisationer med ett direkt engagemang i utveckling och införandet av smarta elnät eller angränsande tekniker. Bland sådana organisationer märks: Teknikföretagen – medlemsorganisation för företag inom teknik- området. – intresseorganisation för elbranschen. IT- och Telekomföretagen – medlemsorganisation för alla före- tag inom IT- och telekomsektorn. Villaägarna – medlemsorganisation för småhusägare med fokus på bl.a. energifrågor. () – bransch- och intresseorganisation för allmännyttiga bostadsföretag. Svensk Vindenergi – branschorganisation för företag som arbetar med vindkraft. IQ Samhällsbyggnad – medlemsfinansierad förening som sprider och initierar forskning, innovation och kvalitetsutveckling inom samhällsbyggande. – medlemsfinansierad förening, öppen för alla företag och organisationer inom den svenska bygg- och fastighetssektorn. Föreningen verkar för grönt bygg- ande samt för att utveckla och påverka miljö- och hållbarhets- arbetet i branschen. Kraftforum som finns i är en arena för företag, ingenjörer och skolor inom kraftområdet. Genom nätverkande, utbildning och gemensam forskning bidrar kraftforum till att öka regionens attraktionskraft för före- Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Kraftforum verkar också för ett ökat teknik- intresse och en industrianpassad utbildning i samarbete med regionens skolor. Aktörerna på elmarknaden kan delas in i följande grupper: Elanvändare i olika kategorier, allt från industrier till enskilda hushåll. De lokala elnäten brukar delas upp i lågspänningsnät (400/230V) och högspänning (oftast 10–20kV). Till lågspän- ningsnätet är cirka 5,3 miljoner elanvändare anslutna och till högspänningsnäten cirka 6 500. Elproducenter där de största elproducenterna i utgörs av , Fortum , E.ON , Statkraft och Kraft. Totalt äger svenska staten genom av den installerade elproduktionskapaciteten, utländska ägare svarar för , kommunalt ägande utgör och resterande fördelar sig mellan övriga ägare. Elnätsföretag som äger och driver elnätet och ansvarar för att elen trasporteras från produktionsanläggningar till elanvändarna. Stamnätet ägs av . Via stamnätet transporteras elen från stora elproducenter till regionnäten. Elnätsföretagen är verksamma inom olika geografiska områden och har ensamrätt att distribuera el till elanvändare inom sitt område. Tre elnätsföretag – E.ON Elnät , Eldistribution och Fortum Distribution äger större delen av de svenska regionnäten. Lokalnäten distribuerar elen till hushåll, industrier m.m. Lokalnäten ägs av staten, kommuner och privata företag, men även av t.ex. ekonomiska föreningar. har ungefär 170 elnätsföretag av olika storlek. Elhandelsföretag som köper in el från elproducenter, via elbörsen och/eller från andra elhandelsföretag, och säljer el i olika avtalsformer till elanvändare i konkurrens med andra elhandelsföretag. Ett elhandelsföretag kan ha flera olika roller och även agera som balansansvarig och som elåterförsäljare. Det finns cirka 120 elhandelsföretag i . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Balansansvariga som har ett ekonomiskt ansvar för att produktion och förbrukning av el alltid är i balans inom företagets åtagande. För att vara balansansvarig krävs att företaget har ett avtal om balansansvar med . Vanligast är att ett elhandelsföretag eller en kraftproducent har ett sådant avtal om balansansvar. Även enskilda större användare av el kan vara balansansvariga. finns drygt 30 balansansvariga företag. har rollen som systemansvarig myndighet på den svenska elmarknaden. Leverantörer av produkter och tjänster Utvecklingen av IT och kommunikationsteknik är en viktig driv- kraft för utvecklingen av smarta elnät tillsammans med olika energinära produkter och tjänster. Drivkrafterna ser dock olika ut för olika delar av värdekedjan för smarta elnät. Tillväxtpotentialen och värdet för varje affärsseg- ment bestäms av både teknikutveckling och marknadsförhållanden och kan se olika ut för olika delar av värdekedjan för smarta elnät som sträcker sig från produktion till elanvändare, se figur 5.2. har kartlagt företag inom branscher som leve- rerar produkter och tjänster inom området smarta elnät166F6. Kartlägg- ningen presenteras närmare under avsnitt 5.2 och baseras på den indelning i teknikområden som tagits fram av (). Kartläggningen omfattar totalt cirka 140 stora och små företag med bred spridning över IEA:s kategorier. Både svenska och utländska företag med betydelsefull verksamhet i inom dessa områden har ingått i kartläggningen. Betydelse- full verksamhet i kan vara forskning och utveckling, förädling, produktanpassning eller kompetensbaserad idégivning. En sammanställning av produkter och tjänster för smarta elnät för olika delar i värdekedjan finns i figur 5.3. Som framgår av figur 5.2 och 5.3 sträcker sig olika affärsegment över flera områden vilket ger en komplex bild av såväl branschen som dess drivkrafter. 6 Rapport till samordningsrådet, Business , 2013, Smarta elnät – en kartläggning av företag i . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Klicka här för att ange Källa eller Anm. När det gäller förutsättningarna för företag inom smarta elnät i olika delar av landet så visar vår kartläggning att företagens huvud- Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter kontor till övervägande del finns i , och (totalt av företagen). Det stämmer överens med företags geografiska spridning i över- lag, men koncentrationen till storstäderna verkar vara ännu större inom smarta elnät. En förklaring till detta skulle kunna vara att behovet av samverkan generellt är stort. I storstäderna finns när- heten till framstående forskning och beslutsfattare. I och finns också kompetens samlad kring nationella demonstrationsprojekt. Förutom att denna närhet underlättar sam- verkan, kan den även leda till att nykomlingar medvetet söker sig till dessa regioner, samt att lokal kunskapsöverföring driver på ny företagsamhet. 5.1.2Insatser och ramvillkor som påverkar utvecklingen inom smarta elnät i Utvecklingen inom smarta elnät påverkar främst själva elmark- naden. Men verksamhetsutveckling inom flera andra samhälls- sektorer samverkar också med de smarta näten. Detta gäller speci- ellt inom samhällsplanering och insatser för att utveckla ett hållbart samhällsbyggande och hållbara städer. Bland annat genom att bidra till att skapa boenden och service i städer och samhällen där möj- ligheterna med smarta elnät utnyttjas, t.ex. hållbar energi- användning i både offentliga och privata byggnader och lokaler och e-hälsa för vård i hemmet. Det finns även ett behov av samverkan mellan smarta elnätslös- ningar och övriga delar av energisystemet bl.a. inom transport- sektorn, energieffektiviseringsområdet och samverkan med andra energibärare som fjärrvärme och fjärrkyla. Det kan möjliggöra energibesparingar genom att låta värme, el och avfallsystem interagera med varandra för att kunna tillvarata överskott av något av systemen. Men det kan också bidra till att transportsektorns påverkan på elnäten kan planeras, t.ex. genom att planera för ladd- ningsmönster av elfordon som tar hänsyn till variationer i den förnybara elproduktionen. Redovisningen i detta avsnitt omfattar områden där stora möj- ligheter till samverkan med smarta elnät finns och där vi pekar på pågående insatser som kan vara särskilt intressant då dessa möjlig- heter ska tas tillvara. Det gäller i första hand samhällsplanering och Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter bebyggelseutveckling samt samverkan med insatser som görs inom energieffektivisering. Kommuner och regionala sammanslutningar är betydelsefulla nyckelaktörer för införandet av smarta elnät. Det gäller bl.a. sats- ningar inom samhällsplanering och smarta städer. Även myndig- heter har en betydelsefull roll i flera av dessa sammanhang. Samhällsplanering innefattar både en genomtänkt process för dialoger och samråd mellan alla berörda intressenter samt samhällets och städernas rumsliga struktur. Det gäller lokalisering, disposition och dimensionering av olika samhällsfunktioner för arbete, boende och service, förläggning av stråk för trafik och teknisk försörjning samt utformning av offentliga rum och grönområden. Kommunernas ansvar och roll Den fysiska planeringen regleras i och det är kommunerna som ansvarar för planeringen. Enligt plan- och bygg- lagen ska kommunerna ha en översiktsplan som omfattar hela kom- munens yta. Översiktsplanen ska ge vägledning och stöd i beslut om användning av mark- och vattenområden samt hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras. Regeringen konstaterar i budget- propositionen för 2015167F7 att trenden med att ta fram kommunala översiktsplaner fortsätter. Översiktsplanen kan fördjupas för vissa områden t.ex. centrala delar av tätorten eller för stadsdelar. Man kan också göra tematiska fördjupningar för t.ex. förnybar energi eller smarta elnät. Dessutom finns detaljplanen med bindande bestämmelser för den fysiska utformningen. Kommunerna har använt möjligheten att ställa egna krav bl.a. på energiförsörjning för att nå de kommunala målen för hållbar stads- utveckling. Kommunerna har kunnat ställa egna krav på ett bygg- nadsverks tekniska egenskaper vid planläggning, genomförande av detaljplaner och andra ärenden enligt lagen. Men ändrade 2014 och begränsade kommunernas möjlighet 2014/2015:1, Budgetpropositionen . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter att bestämma egna tekniska egenskapskrav i fråga om energi- prestanda med mera. Markanvisningsavtal mellan kommunen som markägare och exploatörer har också gett kommuner möjligheter att ställa sär- skilda krav. Markanvisningsavtal har t.ex. använts av i projektet för att ställa specifika miljö- och hållbarhetskrav på byggherrarna inom området energi. Det har varit krav på energianvändning, tillgång till individuell mätning av energianvändningen och fiberoptiskt nät med dubbel fiber till samtliga lägenheter. har i projektet också använt markanvisningsavtal för att ställa krav på användning av el från för- nybar elproduktion och smarta energisystem med t.ex. individuell mätning av tappvarmvatten och hushållsel kopplat till visualiser- ingsverktyg för de boende samt laddstationer för elbilar. Plattform för hållbar stadsutveckling och Formas ansvar Regeringen har uppmärksammat behovet av samverkan mellan olika myndigheter inom samhällsplaneringen. gav regeringen i uppdrag till , , Energimyn- digheten, och att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen ska underlätta samverkan mellan olika sektorer och visa färdriktningen för en hållbar stadsutveckling. Man ska kunna använda samhälls- planeringen för att integrera och tydliggöra olika perspektiv och intressen samt genomförande av åtgärder för hållbar stadsutveck- ling. Detta ska ske genom en ökad helhetssyn, samordning, kun- skapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom lokal, regional samt nationell nivå och näringsliv, forskare och civilsamhälle. Plattformen bygger vidare på arbetet i Delegationen för hållbara städer för att främja en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Regeringen pekar i budgetpropositionen ut Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) satsningar inom forskning om hållbart samhällsbyggande som viktiga för att höja kunskapsnivån. Satsningen uppgår till –2016 och ska finansieras till- sammans med näringslivet. Forskningen ska omfatta hela plan- Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter processen och handla både om nybyggnad och om renovering av miljonprogramområdena. Regeringen föreslår också att Formas anslag bör öka med för forskning om hållbart samhällsbyggande. Fastighetsägarnas roll för hållbar statsutveckling Fastighetsägare är viktiga i arbetet för en hållbar stadsutveckling, inte minst med fokus på energisystemet och de smarta elnäten. Samordning och kunskapsspridning inom effektivt fastighetsföre- tagande sker bl.a. genom Utveckling av fastighetsföretagande i offentlig sektor168F8 (Ufos) där kommuner och landsting (SKL), , Akademiska hus, Specialfastigheter och () ingår. Dessutom finns Ufos energi som är en särskild satsning på energifrågor tillsammans med och som samlar kunskap i ett energibibliotek. De har tagit fram flera energisparverktyg och arbetar med projekt som rör fastighetsförvaltning utifrån ett tydligt energi- och klimat- perspektiv. Nuvarande verksamhetsperiod för Ufos pågår till års- skiftet 2014/2015. Statliga fastigheter kan också påverka utvecklingen inom fastig- hetsrelaterade tjänster och produkter. Bland annat ska SFV169F9 inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvalt- ning. Fastigheterna ska förvaltas med god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet. SFV har projekteringsanvisningar för både energi och el170F10 171F11 och ställer därför tekniska krav och krav på kvalitetsnivå för arbeten i fastigheterna, utöver myndighetskrav och branschregler. Bland annat finns krav på energimätning och på mätare för t.ex. undermätning av kallvatten och varmvatten för hela fastigheten och hyresgäster. 8Organisationen fastigheter (UFOS), []. 9Förordning (2007:757) med instruktion för . 10Statens fastighetsverk, 2014, Projekteringsanvisningar för el- och telesystem, SFV 2014- 03-04. 11Statens fastighetsverk, 2014, Projekteringsanvisningar för energi, SFV . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Samverkan med övriga delar av energimarknaden På energimarknaden finns aktörer med olika roller och ansvar både på och utanför själva elmarknaden. Vi beskriver ramvillkor och drivkrafter för smarta elnät inom elmarknaden i avsnitt 5.3. Andra delar av energimarknaden berör energisystemets utveckling i stort och inkluderar bl.a. samverkan mellan olika energibärare. Samord- ningsrådet har kartlagt potentiella hinder men även möjligheter för ökad samverkan mellan olika energibärare, och förslag inom detta område finns i handlingsplanen under avsnitt 4.2.5. Även inom energieffektiviseringsområdet finns stora samver- kansmöjligheter med smarta elnät. Här har myndigheter, kom- munala och regionala aktörer aktiva roller men även fastighets- sektorn och andra delar av energimarknaden deltar. EU:s energieffektiviseringsdirektiv172F12 trädde i kraft och syftar till att uppnå besparingsmålet på av unionens primärenergianvändning 2020 jämfört med prognosen utan besparing. För att anpassa de svenska reglerna beslutade riks- om en rad lagändringar för effektivare energianvändning173F13. krav på energikartläggning i stora företag174F14 att kraven skärps på att myndigheter ska använda energi mer effektivt att elhandelsföretag ska fakturera elanvändare för den faktiskt uppmätta förbrukningen av el, om elhandelsföretaget har till- gång till mätvärden. 12Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. 13Näringsutskottets betänkande 2013/14:NU18, Genomförande av energieffektiviserings- direktivet. 14Förordning (2014:347) om energikartläggning i stora företag. 15Lag (2014:267) om energimätning i byggnader. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Beslutet innebär också att nättariffer ska utformas på ett sätt som är förenligt med ett effektivt utnyttjande av elnätet och en effektiv elproduktion och elanvändning. Regeringen eller Energimarknads- inspektionen får meddela föreskrifter om hur nättarifferna ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av elnätet eller en effektiv elproduktion och elanvändning. Enligt bestämmelser om energikartläggning i stora företag ska alla stora företag göra en energikart- läggning i enlighet med lagens krav och därefter . Lagen kommer att uppmuntra införande av energiledningssystem (strukturerat och systematiskt) och även ställa kompetenskrav på energikartläggarna. Kartläggarna ska ha en mer samordnande roll och ta fram förståeliga beslutsunderlag som komplement till de mer tekniska energideklarationerna. Syftet med lagen om energimätning i byggnader är att energi- kostnader ska kunna fördelas efter den faktiska energianvänd- ningen genom energimätning i enskilda lägenheter. De som bor i lägenheterna får då incitament att minska energianvändningen. Lagen ställer krav på mätning av värme, kyla och tappvarmvatten i nya hus och vid ombyggnad (om det är kostnadseffektivt). Med anledning av genomförandet av energieffektiviserings- direktivet gav regeringen SFV och i uppdrag att genomföra energieffektiviserande åtgärder i de offent- liga byggnader som respektive myndighet förvaltar. Det innebär att SFV till 2020 ska ha minskat mängden energi som används för uppvärmning, komfortkyla, fastighetsel och tappvarmvatten med minst 9 600 MWh. ska minska sin energianvändning med minst 11 006 MWh. Beslutet trädde i kraft . Direktivet om byggnaders energiprestanda176F16 syftar i grunden till att förbättra energiprestandan och främja användningen av förnybar energi i byggnader samt att minska byggnadernas energianvändning och koldioxidutsläpp. En kommande översyn av hela direktivet om 16 och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter byggnaders energiprestanda ska genomföras på EU-nivå. Det finns överlapp mellan detta direktiv och förnybarhetsdirektivet177F17 som ska främja användandet av förnybar energi.