sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — För understödsföreningar gäller, enligt 41 § andra stycket UFL, att styrelsen genast till Finans- inspektionen ska anmäla att medlemsantalet gått ned under det lägsta tillåtna antalet. Det bedöms inte finnas något behov av en särregel i förhållande till 11 kap. 3 § FL för tjänstepensionsföreningar. Det kan här noteras att är skyldig att ingripa om beståndet i ett tjänstepensionsföretag är för litet för en erforderlig riskutjämning (se även avsnitt 7.3.3). Övriga fall av tvångslikvidation Tvångslikvidationsgrund i en ekonomisk förening föreligger också enligt 11 kap. 4 § FL om föreningen enligt stadgarna är skyldig att träda i likvidation, om verksamheten drivs på ett sätt som uppen- barligen inte motsvarar de förutsättningar under vilka registrering har skett och i vissa fall om förutsättningarna för att anses som ekonomisk förening är uppfyllda. I dessa fall beslutar rätten om likvidation. Vidare kan registreringsmyndigheten enligt 11 kap. 4 a §§ FL besluta om likvidation om föreningen inte på föreskrivet sätt har kommit in med anmälan till registrerings- myndigheten om sådan behörig styrelse, verkställande direktör eller särskild delgivningsmottagare som ska finnas enligt FL. För en understödsförening fanns tvångslikvidationsgrund när ett förhållande inträffade som enligt stadgarna medförde att före- ningen skulle upphöra med sin verksamhet, när konkurs avslutats med överskott, när hela rörelsen överlåtits och när det saknades till registret anmäld styrelse. I samtliga fall var det rätten som beslu- tade om likvidation. Bestämmelserna i 11 kap. 4 och 4 a §§ bör kunna gälla även för tjänstepensionsföreningarna. Därutöver bör de tvångslikvidations- grunder som finns för tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag finnas även för tjänstepensionsföreningar. Av samma skäl bör även när det gäller tjänste- pensionsföreningar ha rätt att anmäla likvidationsgrund eller ansöka om likvidation. Företagets associationsform är här inte av avgö- rande betydelse. Bestämmelsen i 11 kap. 18 § FL innebär att upplösning av en ekonomisk förening kan ske utan likvidation, om någon anmälan rörande föreningen inte har kommit in till registreringsmyndig- heten . ska då undersöka om föreningen har upphört med sin verksamhet genom brev till den senast registrerade adressen och genom kungörelse i Post- och . Om det ännu efter kun- görandet inte framgår att föreningen fortfarande består, ska registre- ringsmyndigheten genast avföra föreningen ur registret. Föreningen är därmed upplöst. Motsvarande möjlighet till upplösning saknades för understöds- föreningar. Alla tjänstepensionsföreningar ska stå under tillsyn av Finans- inspektionen. Något behov av denna grund för upplösning torde därför inte finnas. Bestämmelserna i 11 kap. 19 och 20 §§ FL om att en ekonomisk förening är upplöst när en konkurs avslutas utan överskott, om att rätten i vissa fall ska besluta om likvidation av en förening i kon- kurs samt om registrering och ställföreträdare i konkurs motsvarar i sak de som gällde för understödsföreningar. Något behov av särregler i förhållande till FL för tjänstepensions- föreningarna bedöms inte finnas. Bestämmelserna i 54–57, 61 och 72 §§ UFL reglerade vissa för- hållanden under likvidation av en understödsförening, nämligen om antagande av nya medlemmar, utgivande av försäkringsförmåner, överlåtelse av rörelsen samt möjligheter att förordna likvidator och likvidationsrevisor. I likhet med vad som föreslås gälla för tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag bör det även för tjänstepensions- föreningar råda ett förbud mot att meddela nya tjänstepensionsavtal efter beslut om likvidation eller konkurs. Ett undantag bör dock gälla för sådana avtal som föranleds av gällande tjänstepensions- avtal. Regler liknande det som fanns i UFL om överlåtelse av livförsäk- ringsbestånd vid likvidation bör föras in i den nya tjänstepensions- rörelselagen. För tjänstepensionstecknare och tjänstepensions- berättigade kan det vara av stort intresse att föreningens verksam- het kan avvecklas genom att rörelsen överlåts till ett annat tjänste- pensionsföretag. Därigenom kan ingångna avtal fortsätta att gälla hos ett nytt tjänstepensionsföretag. Förfarandet vid överlåtelse under likvidation bör anpassas till reglerna i tjänstepensionsrörelse- lagen om frivillig överlåtelse av bestånd. Bestämmelsen i 58 § UFL medgav ett förenklat likvidationsför- farande om det kunde antas att en understödsförening som hade trätt i likvidation saknade tillgångar eller att tillgångarna inte skulle täcka likvidationskostnaderna. Rätten kunde då, efter Finansinspek- tionens hörande, förklara att likvidationen skulle läggas ned och föreningen anses upplöst. Möjligheten till ett förenklat förfarande saknas numera för ekonomiska föreningar, men fanns enligt föreningslag. Det ansågs inte finnas skäl att ta in denna typ av särregler för försäkringsföreningarna, och bedöms inte heller vara nödvändigt i den nya tjänstepensionsrörelselagen. När det gäller tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensions- bolag som har försatts i konkurs ska det följa av tjänstepensions- rörelselagen att alltid ska utse allmänt ombud. Ett allmänt ombud ska delta i konkursen som konkursförvaltare och har till uppgift att bl.a. bevaka att tjänstepensionstecknarna kommer i åtnjutande av sin förmånsrätt Motsvarande regel sakna- des för understödsföreningar, vilket, berodde på att försäkrings- tagarna i understödsföreningar saknade sådan förmånsrätt. Efter- som samma regler om förmånsrätt ska gälla för alla tjänstepensions- företag, bör även reglerna om allmänt ombud i konkurs vara lika- lydande för alla tjänstepensionsföretag. Beslut om att en likvidation ska upphöra För ömsesidiga tjänstepensionsbolag har föreslagits särregler i för- hållande till FL som innebär att beslut om att en likvidation ska upphöra och företagets verksamhet återupptas inte får fattas, om grund för tvångslikvidation föreligger enligt den nya tjänstepensions- rörelselagen. Ett exempel är att ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag saknar tillstånd att driva tjänstepensionsrörelse. Vidare finns för ömsesidiga tjänstepensionsbolag ett krav på att ett beslut om att återuppta verksamheten inte får fattas om det inte finns full täck- ning för företagets förpliktelser. Motsvarande särregler bör gälla även för tjänstepensionsföre- ningar. Förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om fusion ska tillämpas av tjänstepensionsföreningar. Det införs en särregel om att bara en tjänstepensionsförening eller en motsvarande juridisk person med hemvist i en annan stat inom EES än genom fusion får överta en annan tjänstepensionsförenings samtliga tillgångar och skulder. Reglerna till skydd för föreningens borgenärer ges en annan utformning än i FL. ska vid ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen pröva att tjänstepensions- tecknare och tjänstepensionsberättigade tillförsäkras en betrygg- ande säkerhet. får motsätta sig att en tjänstepensions- förening deltar i en inhemsk såväl som gränsöverskridande fusion, med hänsyn till allmänintresset. Förfarandet vid frivillig överlåtelse av tjänstepensionsbestånd anpassas till det som gäller för tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om fusion (såväl inhemska och gränsöverskridande) finns i 12 kap. I samband med genomförandet i svensk rätt av EU:s direktiv om gränsöverskridande fusioner (2005/56/EG) trädde även nya regler om inhemska fusioner mellan ekonomiska föreningar i kraft. En fusion innebär enligt 12 kap. 1 § FL att två eller flera ekono- miska föreningar kan gå samman genom att samtliga tillgångar eller skulder i en eller flera av föreningarna övertas av en annan förening. upplöses den eller de överlåtande föreningarna utan likvi- dation och medlemmarna blir i stället medlemmar i den över- tagande föreningen. Lagen skiljer mellan två former av fusion. Den ena formen, absorption, innebär att en eller flera ekonomiska före- ningar går upp i en annan förening. Den andra formen av fusion, kombination, innebär att två eller flera föreningar förenas genom att de bildar en ny förening. Med stöd av artikel 4 i direktiv /56/EG infördes en bestäm- melse som innebär att under vissa förutsättningar ska kunna få en fråga om tillstånd att verkställa en fusionsplan fram- skjuten. Bestämmelserna i 12 kap. FL om fusion gäller för försäkrings- föreningar. Särregler har införts i 13 kap. FRL om överlåtande före- ning (31 §), tillämpliga bestämmelser (32 §), ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen (33 och 34 §§), när en ansökan ska avslås (35 §), registrering av fusionen (36 §) och talan mot stämmo- beslut om gränsöverskridande fusion (37 §). Regler om fusion saknades för understödsföreningar. I stället fanns regler om överlåtelse av försäkringsbestånd (överlåtelse av under- stödsförenings rörelse utan föregående likvidation, 63 och 64 §§ UFL). Överlåtelse kunde användas både när det gäller att överlåta ett helt försäkringsbestånd och vid överlåtelse av en del av ett Enligt UFL kunde dock en understödsförening delta i bildandet av ett europakooperativ genom fusion (86 § UFL). Allmänt om fusion för tjänstepensionsföreningar För försäkringsaktiebolag finns bestämmelser om fusion i 15 kap. FRL. I avsnitt 6.2.9 föreslås att bestämmelserna i om fusion ska tillämpas av tjänstepensionsaktiebolagen. Genom ett sär- skilt förfarande, som bl.a. innebär att måste lämna tillstånd till att verkställa fusionsplanen, fungerar Finans- inspektionen som något av en ställföreträdare för borgenärerna (tjänstepensionstecknarna) och bevakar deras intressen. I avsnitt 7.2.11 föreslås att också ömsesidiga tjänstepensionsbolag ska få fusioneras. De ömsesidiga tjänstepensionsbolagen ska då tillämpa bestämmel- serna i 12 kap. Motsvarande särregler som gäller för de ömse- sidiga försäkringsbolagen, föreslås även för de ömsesidiga tjänste- pensionsbolagen. Frågan är om tjänstepensionsföreningens särart skulle ställa hinder i vägen för att tillåta även sådana föreningar att fusionera. Att verk- samheten avser försäkringsrörelse har uppenbarligen inte ansetts hindra fusioner mellan försäkringsföretag, vilket innebär att den omständigheten att verksamheten avser tjänstepensionsrörelse inte borde hindra fusioner mellan tjänstepensionsföretag. Inte heller kan föreningsformen i sig anses utgöra ett hinder då fusionsregler funnits för ekonomiska föreningar. Vidare fanns möjlighet för understödsföreningar att genom beståndsöverlåtelse av en under- stödsförenings alla försäkringar till en annan understödsförening åstadkomma motsvarande effekt som vid en fusion. I motsats till fusion krävdes dock likvidation av den ena understödsföreningen. Sist men inte minst gäller också att en försäkrings- förening kan delta i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Mot denna bakgrund finns inget hinder att tillåta tjänstepensions- föreningar att fusionera. Fusion som metod för samgående mellan två eller flera tjänste- pensionsföreningar bör således vara möjlig, vid sidan av möjlig- heten till beståndsöverlåtelse. De regler som gäller för ekonomiska föreningar bör då i huvudsak gälla även för tjänstepensionsföre- Med hänsyn till tjänstepensionsrörelsernas särart och till att motiven för särreglerna är väsentligen desamma på försäkrings- respektive tjänstepensionsområdena bör särreglerna utformas i nära överensstämmelse med varandra. Detta innebär att Finansinspek- tionens tillstånd ska krävas. Av samma anledning behövs särregler som i fråga om inläm- nande av fusionsplan till för prövning om till- stånd att verkställa planen och prövning om att tjänstepensionstecknare och andra borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet. Därmed ska förfarandet i 12 kap. 14 § FL med kallelse på föreningens borgenärer, enligt vilket var och en av borgenärerna kan motsätta sig verkställandet av fusionsplanen, ersättas. Liksom för tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag bör rätt att motsätta sig en fusion med hänvisning till allmänintresset gälla för tjänstepensionsföreningar avseende såväl inhemska som gränsöver- skridande fusioner. Det finns även skäl att begränsa fusionsmöjlig- heten så att endast en tjänstepensionsförening genom fusion kan överta en annan tjänstepensionsförenings samtliga tillgångar och skulder. Eftersom de allmänna fusionsreglerna för inhemska fusioner före- slås bli gällande för tjänstepensionsföreningarna är det naturligt att låta regler om gränsöverskridande fusion i FL bli tillämp- liga även för gränsöverskridande fusioner mellan tjänstepensions- föreningar och dess motsvarigheter. Liksom för inhemska fusioner bör samma från 12 kap. FL avvikande särregler gälla även vid gräns- överskridande fusioner. Liksom vid en inhemsk fusion måste den övertagande tjänstepensionsföreningen vid en gränsöverskridande fusion ha tillstånd att driva tjänstepensionsrörelse. Vid gränsöver- skridande fusion genom kombination, där den övertagande före- ningen ska ha sitt säte i , ska ansökan om tillstånd och god- kännande av stadgarna göras i samband med ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen. Vid gränsöverskridande fusion, där det övertagande företaget har eller ska ha sitt hemvist i en annan EES- stat än , måste konstatera ett redan befint- ligt verksamhetstillstånd genom underrättelse från den utländska tillsynsmyndigheten. Bestämmelserna om överlåtelse av en understödsförenings rörelse motsvaras för försäkringsbolagen av bestämmelserna om överlåtelse av försäkringsbestånd. Bestämmelserna gör det möjligt att överlåta ett helt bestånd eller en del av ett bestånd mellan försäkringsföretag som inte drivs i samma företagsform. Bestämmelserna om överlåtelse av en tjänstepensionsförenings bestånd bör anpassas till det som gäller för tjänstepensionsaktie- bolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag, som utformats efter mönster från vad som gäller för försäkringsbolagen. Förslag: Bestämmelserna om skadestånd m.m. i lagen om ekonomiska föreningar ska gälla även för tjänstepensions- föreningar. Skadeståndsansvar ska även gälla vid överträdelse av regler i den nya tjänstepensionsrörelselagen. Lagen om ekonomiska föreningar För ekonomiska föreningar finns regler om skadestånd i 13 kap. Bestämmelserna i 13 kap. FL om skadestånd ska gälla för försäk- ringsföreningar. En särregel har införts i 13 kap. 38 § FRL om att skadeståndsansvar även gäller vid överträdelser av FRL. Motsvarande bestämmelser för understödsföreningar finns i 76 och 76 a §§ UFL (med hänvisning till 106–109 §§ föreningslag) och i 36 § UFL (med hänvisning till 63–66 §§ förenings- lag). Skälen för förslaget: Skadeståndsbestämmelserna i 13 kap. 1–4 §§ FL överensstämmer i sak med dem som gäller för understöds- föreningar och kan därför gälla även för tjänstepensionsföreningar, med det tillägget att motsvarande skadeståndsansvar också ska gälla vid överträdelser av bestämmelser i den nya tjänstepensionsrörelse- lagen. För understödsföreningar gällde skadeståndsansvar även för den som utför försäkringsteknisk utredning åt föreningen. har föreslagits att skadeståndsansvar för aktuarien i ett tjänstepensions- företag inte ska gälla. Någon särregel motsvarande den som finns i UFL bör därför inte införas. Förutsättningar för att väcka talan om skadestånd enligt bestäm- melserna för ekonomiska föreningar i 13 kap. 5 och 6 §§ FL skiljer sig från dem som gäller för understödsföreningar. Skillnaderna beror på att UFL bygger föreningslag, där möjligheterna att väcka talan om skadestånd var mer restriktiva än enligt nuvarande FL. Det saknas skäl för att införa de mer restriktiva reglerna som gällde för understödsföreningar, och någon särreglering är därför inte nödvändig. Förslag: Bestämmelserna om firma i lagen om ekonomiska före- ningar ska gälla för tjänstepensionsföreningar. Vissa särregler ska dock tas in i den nya lagen. En tjänstepensionsförenings firma ska innehålla ordet tjänste- pensionsförening i stället för orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. eller förkortning av det uttrycket får inte tas in i en bifirma. Firman ska inte få innehålla ordet försäkring. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om ekonomiska föreningars firma finns i 14 kap. En ekonomisk förenings firma ska innehålla orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. Den ska tydligt skilja sig från andra firmor som är införda i föreningsregistret. ekonomiska föreningar som får använda dessa beteckningar i sin firma. Den associationsrättsliga beteckningen får inte användas i en förenings bifirma. Bestämmelserna i 14 kap. om föreningens firma ska gälla en försäk- ringsförening. En särregel har införts i 13 kap. 39 § FRL om att en försäkringsförenings firma ska innehålla ordet försäkringsförening och att ordet försäkringsförening eller förkortning av det uttrycket inte får tas in i en bifirma samt att endast försäkringsföreningar i sin firma får använda uttrycket försäkringsförening. En understödsförenings firma skulle enligt 12 § UFL innehålla ett av orden understödsförening eller försäkringsförening. Om under- stödsföreningen endast meddelade sjukhjälp fick firman i stället innehålla ordet sjukkassa. Firman fick inte innehålla ordet erkänd eller såväl orden ömsesidig som försäkring. Firman skulle tydligt skilja sig från andra understödsföreningars registrerade firmor. I övrigt gällde det som föreskrivs i firmalagen. Varken firman för en ekonomisk förening eller för en understöds- förening får innehålla ordet bolag eller något annat som betecknar ett bolagsförhållande så att det kan leda till missförståndet att ett bolag innehar firman. Skälen för förslaget: En tjänstepensionsförenings firma föreslås ska innehålla ordet tjänstepensionsförening i stället för orden ekono- misk och förening eller förkortningen ek. Av den nya lagen bör också framgå att beteckningen tjänste- pensionsförening, eller förkortning av det uttrycket, inte får tas in i en tjänstepensionsförenings bifirma. I likhet med vad som föreslås för tjänstepensionsaktiebolagen och de ömsesidiga tjänstepensions- bolagen ska en tjänstepensionsförenings firma inte få innehålla ordet försäkring. Förutom särregler för att beakta detta är det rimligt att tjänstepensionsföreningarna i övrigt tillämpar bestäm- melserna i FL om firma. 8.4.13Registrering och överklagande av beslut Förslag: Bestämmelser om registrering m.m. i lagen om ekono- miska föreningar ska gälla för tjänstepensionsföreningar med undantag för att tjänstepensionsföreningar ska registreras i tjänstepensionsföretagsregistret. beslut i tillståndsärenden enligt lagen om ekonomiska föreningar ska överklagas enligt bestämmel- serna i den nya tjänstepensionsrörelselagen. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om registrering av ekonomiska föreningar finns i 15 kap. är registreringsmyndighet för ekonomiska före- ningar. Reglerna om registrering i FL bygger på att tredje man ska kunna lita till de uppgifter som är införda i föreningsregistret. Enligt 15 kap. 2 § FL ska utan dröjsmål kungöra i Post- och vad som införs i föreningsregistret, med undantag för registrering av underrättelse enligt 11 kap. 20 §. Enligt 15 kap. 3 § FL ska det som kungjorts anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det inte av omständigheterna framgår att han varken kände till eller borde ha känt till det som kungjorts. Enligt 15 kap. 4 a § FL ska ur registret avföra ställföreträdare för ekonomiska föreningar om de har blivit försatta i konkurs, fått förvaltare eller näringsförbud. Detaljerade regler om vad som ska föras in i registret finns i förordningen (1987:987) om ekonomiska föreningar. Regler om överklagande av beslut finns i 15 kap. 6 § FL. är registreringsmyndighet för försäkringsföreningar. Föreningarna ska registreras i försäkringsregistret. För registrering av försäkringsföreningar gäller 15 kap. Regler om registrering av understödsföreningar finns i 3, 65 och 66 §§ UFL. är registreringsmyndighet för understödsföreningarna. Reglerna i UFL bygger på att tredje man ska kunna lita till de uppgifter som är införda i understödsföreningsregistret. För under- stödsföreningar gäller inte något krav på kungörande i Post- och (jfr reglerna om försäkringsföreningar i FL). Mot den som har inhämtat kännedom om vad registret innehåller beträff- ande ett visst förhållande kan ändring i samma förhållande åberopas endast om han visas ha ägt vetskap om ändringen (jfr 66 § UFL). För understödsföreningar finns detaljerade regler om vad som ska föras in i registret i UFL. Skälen för förslaget: föreslås vara registrerings- myndighet för ett tjänstepensionsföretagsregister. I förhållande till FL föreslås att registrering ska ske i tjänstepensionsföretagsregistret i stället för föreningsregistret. Den ordning som i övrigt gäller för ekonomiska föreningar i fråga om registrering m.m. överensstämmer i sak med den som föreslås gälla för tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänste- pensionsbolag. Några särregler för tjänstepensionsföreningar bedöms därför inte behövas. Det finns inte heller skäl att föreslå några särregler för tjänste- pensionsföreningarna när det gäller överklagande av beslut av eller en länsstyrelse. Eftersom kan komma att fatta beslut i tillståndsärenden enligt FL, krävs emellertid en särregel som klargör att det är bestämmelserna om överklagande i den nya tjänstepensionsrörelselagen som ska tillämpas vid överklagande av beslut. Förslag: Bestämmelserna om straff och vite i lagen om ekono- miska föreningar ska gälla även för tjänstepensionsföreningar. Det ska dock inte vara straffbart att inte hålla medlemsförteck- ning tillgänglig. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot förbudet att lämna ut vissa personuppgifter till förmånstagare ska kunna dömas till böter eller fängelse i högst . Lagen om ekonomiska föreningar Regler om straff och vite finns för ekonomiska föreningar i 16 kap. Bestämmelserna i 16 kap. om straff och vite gäller för en försäk- ringsförening. En särregel har införts i 13 kap. 40 § FRL. I UFL finns bestämmelser om straff i 77–80 §§ och om vite i 74 §. Genom hänvisningar i 78 § UFL till 100 § 1, 4 och 6 samt 111 och 112 §§ föreningslag följer ett antal straffbestämmelser som saknar motsvarighet i FL. Till böter döms i vissa fall den som uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktiga eller vilse- ledande uppgifter. Det gäller för styrelseledamot, likvidator eller annan vid uppgift till eller i medlemsförteck- ning samt styrelseledamot eller likvidator i handling som hålls till- gänglig för medlemmar eller röstberättigade eller som läggs fram på stämman. Detsamma gäller revisor eller likvidationsrevisor för upp- gifter i revisionsberättelsen eller annan handling som läggs fram på stämman eller annars hålls tillgänglig för medlemmar eller röst- berättigade. Vidare kan en revisor eller likvidationsrevisor dömas till böter om han eller hon uppsåtligen eller av grov vårdslöshet underlåter att göra anmärkning rörande förvaltningen trots att det finns anled- ning till det. Det är för revisorer även bötesbelagt att, trots att han eller hon insett eller bort inse att det kan medföra skada, yppa något som kommit till hans eller hennes kännedom vid granskning utan att det med nödvändighet erfordras för fullgörande av hans uppdrag. Till böter döms även styrelseledamot eller revisor (och i några fall likvidator) som i vissa fall underlåter att fullgöra sina skyldig- heter. Det gäller skyldigheten att bereda revisor möjlighet att granska redovisningshandlingar, att anmäla vissa ändringar för registrering, att anmäla ändrade stadgar för registrering, att anmäla likvidationsbeslut för registrering, att för registrering anmäla att föreningen efter slutförd likvidation är upplöst, att avge revisions- berättelse och lägga fram revisionshandlingar för stämman, att föra stämmoprotokoll och att i förvaltningsberättelse under likvidation ange skäl för varför likvidation inte är avslutad .