sou · H2B341 · 2014-06-17 00:00:00 — dels att rubrikerna närmast före 6 kap. 2 och 7 §§ ska utgå, dels att 1 kap. 12 §, 4 kap. 5 §, 6 kap. 1, 3 och 6–12 §§ samt rubriken närmast före rubriken före 6 kap. 1 §, rubrikerna närmast före 6 kap. 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 6 kap. 7 a och 7 b §§, av följande lydelse. 12 §4 Lagen är uppdelad i 29 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), – åtgärder mot kränkande be- – arbete för lika rättigheter och handling (6 kap.), möjligheter och mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), 4 Senaste lydelse 2011:189. Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande behand- ling av barn och elever samt främ- ja lika rättigheter och möjligheter för barn och elever oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionshinder, sexuell läggning eller ålder.Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksam- het enligt denna lag, varvid be- stämmelserna om systematiskt kva- litetsarbete i 4 kap. 3 och 4 §§ är tillämpliga. –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), –övriga bestämmelser (29 kap.). Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet enligt 3 och 4 §§ ska vara att de mål som finns för utbildningen i denna lag och i andra föreskrifter (nationella mål) uppfylls. I 6 kap. finns särskilda bestäm- melser för det systematiska kvali- tetsarbetet när det gäller arbete för lika rättigheter och möjligheter och mot kränkande behandling. Arbete för lika rättigheter och möjligheter och mot kränkande Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande behand- ling av barn och elever. Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksam- het enligt denna lag. I detta kapitel avses med –elev: utöver vad som anges i 1 kap. 3 § den som söker annan utbildning än förskola enligt denna lag, –barn: den som deltar i eller söker plats i förskolan eller annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap., –personal: anställda och uppdragstagare i verksamhet enligt denna lag, och –kränkande behandling: ett uppträdande som utan att vara diskri- minering enligt diskrimineringslagen (2008:567) kränker ett barns eller en elevs värdighet. Diskriminering, trakasserier, sexuella trakasserier, kön, köns- överskridande identitet eller ut- tryck, etnisk tillhörighet, funktions- hinder, sexuell läggning och ålder ska ha samma betydelse i detta kapitel som i diskrimineringslagen. Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje sär- skild verksamhet bedrivs ett mål- inriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Närmare föreskrifter om detta finns i 7 och 8 §§. – för att motverka att barn och elever utsätts för repressalier. Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att före- bygga och förhindra att barn och enligt 6 § genom att elever utsätts för kränkande be- 1. kartlägga om det finns risker för diskriminering, kränkande be- andra hinder för barns och elevers lika rättigheter och möjligheter i 2. analysera orsaker till upp- täckta risker och hinder, 3. vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas, och arbetet enligt 1–3. enligt 6 § genom att även, oavsett upptäckta risker och hinder, bedri- va ett aktivt och generellt främ- jande arbete i verksamheten. Åtgärder enligt 7 § 3 ska tids- planeras och genomföras så snart I 4 kap. 4 § finns särskilda be- stämmelser om medverkan och del- tagande på förskole- och skolen- enligt detta kapitel ska dessa be- stämmelser tillämpas på all utbild- Huvudmannen eller persona- len får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behand- ling.Bestämmelser om förbud mot diskriminering finns i diskrimine- ringslagen (2008:567).Huvudmannen ska se till att det systematiska kvalitetsarbetet med aktiva åtgärder doku- menteras i en särskild plan för varje verksamhet. Planen ska inne- hålla1. en redogörelse för alla delar av det systematiska kvalitetsarbe- tet som det beskrivs i 7 §,2. en tidsplan enligt 7 a §,3. en redovisning och utvärde- ring av hur föregående års arbete har genomförts, och4. en redogörelse för hur med- verkan och deltagande som regle- ras i 7 b § och 4 kap. 4 § andra stycket fullgörs. ning och annan verksamhet enligt denna lag. Plan mot kränkande behandling Likabehandlingsplan Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och för- hindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska inne- hålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som avses att på- börjas eller genomföras . En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljan- de års plan. Huvudmannen eller persona- len får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behand- ling. En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränk- ningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas föra att förhindra kränkande behandling . Första stycket första och Första stycket första och andra meningen ska tillämpas på andra meningen ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit ut- eller en elev anser sig ha blivit ut- satt för trakasserier eller sexuella satt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (2008:567). diskrimineringslagen (2008:567). Bestämmelser om skyldighet att ut- reda och vidta åtgärder mot tra- kasserier och sexuella trakasserier finns i diskrimineringslagen. För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt detta kapitel eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet. Bestämmelser om förbud mot repressalier när det gäller anmä- lan, medverkan i utredning m.m. angående diskriminering finns i diskrimineringslagen (2008:567). Om huvudmannen eller per- Om huvudmannen eller per- sonalen åsidosätter sina skyldig- sonalen åsidosätter sina skyldig- heter enligt 7, 8, 9, 10 eller 11 § heter i fråga om kränkande be- ska huvudmannen dels betala ska- handling enligt 7, 8, 9, 10 eller destånd till barnet eller eleven 11 § ska huvudmannen dels be- för den kränkning som detta tala skadestånd till barnet eller innebär, dels ersätta annan skada eleven för den kränkning som som har orsakats av åsidosättan- detta innebär, dels ersätta annan Skadestånd för kränkning i skada som har orsakats av åsido- andra fall än vid repressalier läm- nas dock inte, om kränkningen ning i andra fall än vid repressa- lier lämnas dock inte, om kränk- ningen är ringa. Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort. Bestämmelser om diskrimine- ringsersättning finns i diskrimi- neringslagen (2008:567). Denna lag träder i kraft . Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer hos1. Diskrimineringsombuds- mannen i ärende enligt diskrimi- neringslagen (2008:567) eller 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) samt i andra ärenden som rör rådgivning åt en enskild, eller lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) att 33 kap. 1 §5 ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer hos Diskrimineringsombuds- mannen i ärende enligt diskrimi- neringslagen (2008:567) eller 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) samt i andra ärenden som rör rådgivning åt en enskild, ring i ärende enligt diskrimine- (2010:800). (2010:800). För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2011:743. förordning om upphävande av förordningen (2008:1328) med instruktion för Härigenom föreskrivs att förordningen (2008:1328) med instruk- tion för ska upphöra att gälla vid utgången av 2015. förordning om upphävande av förordningen (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behandling Härigenom föreskrivs att förordningen (2006:1083) om barns och elevers deltagande i arbetet med planer mot diskriminering och kränkande behandling ska upphöra att gälla vid utgången av 2015. förordning om ändring i förordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag Härigenom föreskrivs att 19 §6 i förordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag ska ha följande lydelse. 1. verksamheten tillförsäkrar 1. verksamheten tillförsäkrar de anställda en tillfredsställande de anställda en tillfredsställande 2. företaget uppfyller 2. företaget uppfyller skyldig- på aktiva åtgärder enligt 3 kap. heten att bedriva ett systematiskt 3–13 §§ arbete med aktiva åtgärder enligt (2008:567), 3 kap. 5–15 §§ diskriminerings- lagen (2008:567), 3. löner och andra ningsförmåner är minst likvärdi- ningsförmåner är minst likvärdi- ga med det som följer av tillämp- ga med det som följer av tillämp- ligt kollektivavtal, och ligt kollektivavtal, och 4. sökanden har en auktorise- 4. sökanden har en auktorise- rad eller godkänd revisor. rad eller godkänd revisor. Denna förordning träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2013:227. Regionalt investeringsstöd får lämnas om verksamheten tillför- säkrar de anställda en tillfredsstäl- lande arbetsmiljö och om före- taget uppfyller skyldigheten att bedriva ett systematiskt arbete med aktiva åtgärder enligt 3 kap. 5–15 §§ diskrimineringslagen (2008:567). Löner och andra an- ställningsförmåner ska vara minst likvärdiga med vad som följer av tillämpligt kollektivavtal. förordning om ändring i förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd Härigenom föreskrivs att 18 §7 förordningen (2007:61) om regio- nalt investeringsstöd ska ha följande lydelse. Regionalt investeringsstöd får lämnas om verksamheten tillför- säkrar de anställda en tillfredsstäl- lande arbetsmiljö och om före- taget uppfyller kraven på aktiva åtgärder enligt 3 kap. 3–13 §§ diskrimineringslagen (2008:567). Löner och andra anställningsför- måner ska vara minst likvärdiga med vad som följer av tillämpligt kollektivavtal. Denna förordning träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2008:951. 2Utredningens uppdrag och arbete I detta kapitel beskrivs först uppdraget (2.1) och därefter utred- ningens arbete (2.2). Slutligen redogörs för betänkandets disposition (2.3). Vi ska enligt direktiven (dir. 2012:80, se bilaga 1) lämna förslag på hur krav på aktiva åtgärder ska utformas för att de ska fungera som effektiva medel för att förebygga diskriminering och främja lika rättig- heter och möjligheter. Vi ska vidare föreslå krav på aktiva åtgärder som är tydliga och ändamålsenliga, och analysera hur de regler som föreslås förhåller sig till andra regler. Enligt tilläggsdirektiv av (dir. 2013:86, se bilaga 3) ska vi också föreslå hur tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10, rskr 2012/13:260) om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras. Vi ska analysera för- och nackdelar med ett sådant för- slag jämfört med nuvarande reglering, bl.a. med avseende på löne- skillnader mellan kvinnor och män samt med avseende på regeringens arbete med att inte belasta arbetsgivare med alltför omfattande ad- ministrativa uppgifter. I uppdraget ingår också att ta ställning till om kraven på aktiva åtgärder ska kombineras med sanktioner och, för det fall sådana bör finnas, lämna förslag på vilka sanktioner som bör införas och hur dessa ska drivas igenom. Vidare ska vi föreslå hur tillsyn av aktiva åtgärder ska bedrivas och hur tillsynen ska förhålla sig till andra myn- digheters arbete på området. Vi ska slutligen ta ställning till om krav på aktiva åtgärder ska ut- vidgas till fler samhällsområden och, om en utvidgning bör ske, före- Utredningens uppdrag och arbete slå på vilka ytterligare områden det ska finnas sådana krav. Vi ska också ta ställning till vilka som ska omfattas av kraven. I arbetet ska vi uppmärksamma kartläggning av krav på aktiva åtgärder i andra europeiska länder. Som vi tolkar vårt uppdrag är det de aktiva åtgärder som enligt gäl- lande rätt regleras i tredje kapitlet diskrimineringslagen som vi har i uppdrag att se över. Det finns inget i våra direktiv som tyder på att vi ska se över frågan om positiv särbehandling utan tvärtom är det angett att det är diskrimineringslagens krav på aktiva åtgärder som omfattas av vårt uppdrag. Regleringen av positiv särbehandling och hur denna skulle utformas och frågan om eventuell utvidgning utred- des av så sent som . När det gällde frågan om positiv särbehandling på grund av kön överensstämmer gällande rätt med det förslag som lämnat. När det gäller frågan om utvidgning framhölls särskilt i förarbetena till diskrimineringslagen att på ett för- tjänstfullt sätt hade redovisat argument för och emot att införa regler som tillåter positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet i arbetslivet. Det fanns därför enligt förarbetena ett fylligt material för att avgöra frågan om sådana åtgärder skulle förklaras tillåtna i landet. Vad gäller frågan om positiv särbehandling saknas med andra ord den typ av argument som framfördes när det gällde frågan om aktiva åtgärder, dvs. att det krävdes ytterligare utredning för att kunna ändra regleringen. Det faktum att frågan relativt har utretts och utredningens arbete legat till grund för nu gällande reg- lering talar enligt vår mening för att den gränsdragning vi gör för vårt arbete är riktig. Då vi anser att vårt uppdrag endast omfattar de regler om aktiva åtgärder som finns i tredje kapitlet diskrimineringslagen och att positiv särbehandling, även om det i vidare mening kan ses som ett slags aktiv åtgärd, faller utanför ramarna för vårt uppdrag redogör vi endast kortfattat för termen positiv särbehandling och vad det innebär i kapitel 3. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har löpande haft sammanträden och andra kontakter dels med experterna, dels med den till utredningen knutna referens- gruppen. Sammanlagt har åtta sammanträden hållits med experterna och ledamöterna i referensgruppen. Utredningen har vidare haft möten och andra kontakter med företrädare för , , , , Universitets- och högskolerådet, och . Därutöver har vi haft möten med företrädare för Svensk kvinno- lobby, , , Handikappförbunden (HSO), Lika Unika, , , De handi- kappades riksförbund (DHR), Nätverket för , , Svenska Kommunalpensionärernas för- bund, och . Slutligen har utredningen haft kontakt med med anledning av myndighetens granskning av statens insatser mot krän- kande behandling. Vi har också inhämtat synpunkter på konsekvens- analysen från () och . Före- trädare för utredningen har också deltagit i en konferens om ålder arrangerad av Europeiska socialfonden, , Svenska ESF- rådet, för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationer- (S 2011:05) och (A 2011:05). Den fortsatta framställningen kan delas in i tre delar. I betänkandets första del, som omfattar kapitel 3–6, redovisas den allmänna bakgrund som ligger till grund för utredningens över- väganden och förslag. Kapitel 3, den allmänna bakgrunden, inne- håller en övergripande redogörelse för diskrimineringslagstiftningen samt en diskussion om förekomsten av diskriminering. Vidare redo- görs för tidigare utredningsarbete såvitt avser reglerna om aktiva åtgärder och annat för utredningen relevant pågående utrednings- Utredningens uppdrag och arbete arbete samt för innebörden av regeringens mål om en minskad admi- nistrativ börda. I kapitel 4 följer en redogörelse av gällande rätt. Kapitel 5 innehåller en redogörelse för på området samt en internationell utblick. I kapitel 6 redogör vi för de s.k. effekt- undersökningar som genomförts. I betänkandets andra del, kapitel 7–12, finns utredningens över- väganden och förslag. Först redovisas de allmänna övervägandena i frågan om krav på aktiva åtgärder även fortsättningsvis bör vara lag- reglerade, vilket vi föreslår, och var sådana regler ska vara placerade (kapitel 7). Därefter, i kapitel 8, följer våra överväganden och för- slag om hur arbetet med aktiva åtgärder ska bedrivas. I kapitel 9 finns våra överväganden och förslag till nya regler om aktiva åtgärder på arbetslivsområdet och universitets- och högskoleområdet. Kapitel 10 innehåller våra överväganden och förslag till ändringar i skollagen. Våra överväganden och förslag om tillsyn och sanktioner finns i kapi- tel 11. Slutligen, i kapitel 12, följer utredningens överväganden och bedömning avseende utvidgning till andra samhällsområden. I betänkandets tredje del, som omfattar kapitel 13 och 14, redo- visas förslagens konsekvenser (kapitel 13) och författningskommen- tarer (kapitel 14). Som bilagor till betänkandet har fogats utredningens direktiv och tilläggsdirektiv (bilaga 1, 2, 3 och 4) samt bilaga till konsekvensut- redningen (bilaga 5). Aktiva åtgärder som syftar till att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter infördes i svensk rätt genom bestämmelser i lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Utformningen av bestämmelser om aktiva åtgärder har därefter behandlats i flera utredningar och även införts i fler lagar mot diskriminering och förutom på arbetslivsområdet även på utbildningsområdet. Behovet av att komplettera diskriminerings- förbuden med förebyggande åtgärder och effekten av sådana åtgär- der har diskuterats och vägts mot den börda som arbetet med aktiva åtgärder innebär för arbetsgivare och utbildningsanord- nare. Något slutligt ställningstagande till hur reglerna ska utformas har dock inte nåtts. En av utgångspunkterna för vårt utredningsupp- drag är att nu se förutsättningslöst på dessa frågor. Vi ska göra en avvägning mellan behovet av aktiva åtgärder för fler diskri- mineringsgrunder och fler samhällsområden och strävan att inte be- lasta arbetsgivare och andra aktörer med alltför omfattande admi- nistrativa uppgifter. Som en bakgrund till våra överväganden ger vi i detta kapitel en beskrivning av aktuella regler i regeringsformen (3.1.1), en allmän beskrivning av diskrimineringslagen (3.1.2) och av vissa av de olika ord och uttryck som används i sammanhanget (3.1.3), samt av de sju diskrimineringsgrunderna och det som utmärker dem (3.1.4). Där- utöver resonerar vi kring förekomsten av diskriminering (3.2). Vi redogör också för hur de senaste statliga utredningarna resonerat i frågor om aktiva åtgärder och hur frågorna berörs i andra nu pågå- ende utredningar (3.3) samt vad regeringens arbete med regelförenk- ling innebär (3.4). Det är en grundläggande mänsklig rättighet att alla människor ska skyddas mot diskriminering. I svensk rätt finns den rättsliga utgångs- punkten mot diskriminering i regeringsformen (RF). Av program- och målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF framgår att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hud- färg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörig- het, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständig- heter som gäller den enskilde som person. Bestämmelsen har inte karaktären av rättsligt bindande föreskrift – den enskilde kan inte på grundval av paragrafen påkalla domstols ingripande gentemot det allmänna – utan anger mål för den samhälleliga verksamheten. Även i 2 kap. RF stadgas skydd mot diskriminering. Här anges att lag eller annan föreskrift inte får innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning (2 kap. 12 § RF) eller på grund av sitt kön (2 kap. 13 § RF). En lag eller föreskrift får dock innebära ett missgynnande av kön om föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller mot- svarande tjänsteplikt. Även religionsfriheten är grundlagsskyddad.1 reglerades åtgärder mot diskriminering i ett antal olika lagar. trädde en ny samlad lagstiftning på diskriminerings- området i kraft, nämligen diskrimineringslagen (2008:567), DL. Lagen ersatte sju2 tidigare lagar på diskrimineringsområdet. I diskrimineringslagen finns flera nyheter och ändringar jämfört med tidigare lagstiftning, t.ex. skydd mot diskriminering som har sam- band med könsöverskridande identitet eller uttryck (transpersoner) 12 kap. 1–2 §§ RF, jfr dock 2 kap. 25 § punkt 1 RF. 2De sju lagar som upphörde att gälla när diskrimineringslagen trädde i kraft var: jämställd- hetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskri- minering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, och lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. och skydd mot diskriminering som har samband med ålder. Lagen gäller också inom fler samhällsområden . I 1 kap. 1 § DL stadgas att lagen har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjlig- heter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Paragrafen ska enligt förarbetena till lagen uppfattas som en programförklaring och ett sätt att i lagtexten mar- kera avståndstagande från diskriminering som har samband med någon av de sju diskrimineringsgrunderna. Diskrimineringslagstiftningen syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som indi- vider på lika villkor. Ytterst är lagstiftningen ett uttryck för det fria, demokratiska samhället och de värderingar som ligger till grund för samhällsordningen. Att ändamålet är att motverka diskriminering tar sin utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna. Diskriminering ska enligt diskrimineringslagen motverkas såväl genom de olika diskri- mineringsförbuden som genom de aktiva åtgärderna. Diskrimineringslagen är tvingande.