sou · H2B344 · 2014-06-23 00:00:00 — Ett skäl till det är att bankerna utan större problem kan få nästa nivå på säkerhet, det vill säga en företagsinteckning. Företagsinteckningen täcker i princip alla tillgångar som inte är säkrade genom objektsfinansiering. Problemet med företags- inteckning är välkänt hos bankerna. Företags- inteckningen anses generellt utan större värde som säkerhet, det företagsinteckningen gör är att signalera att här har en bank intressen i detta företag, vilket håller andra finansinstitut borta. Företagsinteckningen har tagits som en standardåtgärd, men det är få banker som egentligen litar till värdet i denna inteckning. Naturligtvis kan säkerheter också tas i anläggningstillgångar, men dessa är sällan omfattande i ett nystartat företag. En tredje klass är då säkerheter i form av personliga säkerheter utanför företaget. Här har bankerna en klart mer intressant möjlighet att få någon form av garanti för återbetalning. Det som är speciellt med dessa säkerheter är att det sällan är frågan om att få full täckning för lånet, även om det är att föredra, utan används som ett sätt för att skapa tydliga incitament för låntagaren att göra sitt yttersta för att återbetala lånet. funktion som den personliga säkerheten spelar för kreditgivaren är att risken att företagaren säljer vidare sitt företag till oseriösa köpare, exempelvis bolagsplundrare, blir avgjort lägre. 7.Problemet med personliga säkerheter En grundläggande fråga är varför det är så väsentligt för kredit- givare att begära personliga säkerheter. Ett grundläggande skäl, som är detsamma som det har varit under många decennier, är att det av kreditgivare anses för enkelt och för företagaren billigt att gå i konkurs. Om det är för enkelt att gå i konkurs anser kreditgivaren att de får bära en risk som egentligen företagaren ska bära. Avsikten med en personlig säkerhet är att låntagaren ska känna av om företaget inte fullföljer sina åtaganden. Vad som anses vara en rimlig borgen har debatterats, men sägs kunna vara , beroende på företagarens betalningsförmåga. Merparten av dessa är . Utifrån långivarens synvinkel är detta en rimlig börda för före- tagaren att bära om lånet förfaller utan betalning. Därigenom tar banken en risk och företagaren en risk. Det är i sak inte så att banken föredrar att utnyttja denna borgen, istället så anser kreditgivare att existensen av en personlig säkerhet gör att låntagaren öppnar en tidig diskussion med långivaren om det finns en möjlighet till konkurs. I sådana fall kan kreditgivare och kredittagaren komma överens om en alternativ finansieringslösning som minskar risken för bägge parter. Det har skett en förskjutning när det gäller personliga säkerheter. har det varit relativt vanligt med obegränsad personlig borgen, vilket innebär att företagaren har blivit skyldig hela lånebeloppet i fall av konkurs. Här har bankerna ofta, men inte alltid, skrivit ner dessa skulder i en så kallad jämkning till ett rimligare belopp. Under de senare decennierna har det blivit vanligare med begränsad borgen, mer avsedd att ge företagaren ett begränsat borgensåtagande, enligt principen ovan om rimlig borgen. Vad gäller personliga garantier för företagets förpliktelser kan det alltså konstateras att banker skiljer mellan obegränsad borgen och begränsad borgen. För väletablerade och stora företag före- kommer inte alltid borgen och i de fall som det finns en borgen är den oftast begränsad. För små och nystartade företag förekommer det fortfarande att grundaren har en obegränsad borgen för I kreditgivningstillfället gör man således ingen rimlighetsbedömning huruvida företagaren kan betala tillbaka företagets skulder i händelse av obestånd. I praktiken kommer en jämkning att ske av borgensåtagandet vid händelse av obestånd. Det bör i sammanhanget nämnas att kreditgivaren inte gör detta för att vara vänlig, utan att det sker på strikt affärsmässiga villkor där kreditgivaren gör en rimlig kalkyl av hur stor del av borgensåtagandet som företagaren kan betala tillbaka på , vanligen 3–. Om denna överenskommelse inte hålls, är nästa steg att inleda ett konkursförfarande. De kreditgivande institutionerna anser att de medel som flyter in via denna informella skuldsanering eller jämkningsprocess är relativt begränsade men att de fyller ett viktigt signalvärde till företagaren och andra företagare. 8.Kreditgivare gör skillnad mellan juridisk person och fysisk person När banker beviljar krediter till aktiebolag så gör de detta utifrån företagets affärsidé, men också utifrån ett antal andra parametrar, exempelvis kredittagarens kapacitet och vilja att återbetala lånet via sin affärsverksamhet. Som exempel är det så att när en känd företagare som har affärer med en bank vill låna medel till en annan verksamhet som finns i ett annat bolag görs en helt ny affärs- prövning. Detta betyder att utifrån bankernas kommersiella verksamhet är merparten av de frågor som kommer upp kring den fysiska personen i och med en skuldsanering av begränsat intresse. Banker vill kunna ta en personlig borgen för att som skrivits ovan förmå företagaren att ta ett starkt personligt intresse, som banken i viss mån skyddas från ett direkt olämpligt beteende. Så länge bankerna upplever att företagaren har detta personliga intresse för företaget så är skuldsaneringsfrågan av sekundär karaktär. Enligt det lagförslag som presenterats för skuldsanering blir det mindre intressant att ta en obegränsad borgen, då denna kan komma att få ett än mindre värde än den har . Detta är inte nödvändigtvis ett stort problem för banker, och det är en absolut förbättring för företagare. Frågan är snarare hur stort det faktiska begränsade betalningsansvaret för företagaren kommer att bli. Ur bankernas perspektiv är det väsentligt att en företagare har ett starkt engagemang för företaget så länge det existerar, därmed är personligt betalningsansvar av intresse i någon mån. Däremot har banken ett begränsat kommersiellt intresse av hur den fysiska personen hanteras efter en konkurs. Däremot ser banker gärna att individer som har gått i konkurs får en andra chans, så länge de har hanterat sina betalningsrelationer rimligt väl. Det finns ett antal viktiga faktorer att bedöma när skuldsanerings- institutet skall komma att omfatta näringsidkare i större utsträck- ning än . För det första kan konstateras att de medel som inflyter till kreditgivare från företagare som hamnat på obestånd är mycket begränsade i förhållande till andra intäktsströmmar i verksamheten. Företagare som är kvalificerat insolventa har per definition inga tillgångar av något större värde, detta till trots fyller det en viktig signalfunktion till företagarsamhället att skuld- avskrivning inte är något som sker alltför lättvindigt. Det personliga betalningsansvaret är också viktigt för att inte överlåta verk- samheter till oseriösa köpare, främst bolagsplundrare. sker det i princip skuldsanering hos de flesta finansiella institutioner när en företagare hamnar på obestånd. Denna jämkning av borgensåtagandet är frivillig och löper vanligen under 3–. Erfarenheterna av detta system är relativt goda, som de belopp som flyter in via uppgörelserna är mycket blygsamma. Huruvida det föreliggande förslaget kommer att påverka mindre företags möjligheter att få finansiering är avhängigt hur svårt det blir för en kvalificerat insolvent företagare att få skuldsanering. Kommer det nya systemet att innebära att ett stort antal företagare blir av med sina skulder, och att kreditgivarna känner att riskerna att bevilja krediterna till denna grupp av företagare har ökat. Då kan man inte utesluta sådana effekter. Om å andra sidan det blir relativt svårt att få skuldsanering, liknande dagens system, kommer effekterna på kreditgivningen antagligen att bli försumbara. En reformering av skuldsaneringssystemet såsom det föreligger , skulle kunna få effekter för hur kreditgivare ser på obegränsade borgensåtaganden. tar framförallt bankerna, regelmässigt borgen på lånebeloppet utan att göra en bedömning av företagarens förmåga att betala tillbaka beloppet. Dessa obegränsade borgens- åtaganden är framförallt vanliga i små, nystartade verksamheter. mer realistiskt personligt betalningsansvar skulle kunna ha pedagogiska effekter för både en nyföretagare och för banken. Genom att göra detta tydligt från starten av kreditåtagandet krävs det heller ingen jämkning av borgensåtagandet när företagarens åtagande blir verklighet. Denna del av utredningen berör specifikt hur förslag till mildrade insolvensregler för företagare påverkar kredit- givare och framförallt kreditgivares beredvillighet att bistå med finansiering till mindre företag. De facto måste här göras en väsentlig skiljelinje mellan aktiebolag och andra bolagsformer. Företagare med andra bolagsformer än aktiebolag har ett betydligt större problem med skulder från företagandet än företagare med aktiebolag. Aktiebolagsformen är i sig ett skydd för företagaren som är väsentligt för att åstadkomma det vill åstadkomma, ett högre entreprenörskap grundat på möjligheten att starta om verksamhet efter konkurs. Vi är som utredare inte helt övertygade om att kreditgivare ska påverkas av att företagare använder sig av en felaktig företagsform, det kan vara en fråga för företagaren eller företagarens rådgivare. Kommer skuldavskrivning att bli ett vanligt fenomen inom handelsbolag kan effekten bli att banker blir tveksamma att låna ut till den bolagsformen, eller vilja ha extraordinära säkerheter. Detta behöver ur ett samhälls- perspektiv inte vara ett problem då det för gäldenären generellt är mindre lyckat att ta krediter i en ägarform med fullt ägaransvar. Banker använder sig av en personlig säkerhet (personlig borgen) för att undvika ett specifikt problem och för att sända en signal till företagare. Det specifika problemet är att företagare inte för enkelt ska kunna sälja sitt bolag till bolagsplundrare utan att bära en risk för det. Signalen handlar om att banken anser att företagare kommer att agera på ett annat och mer ansvarsfullt sätt om de riskerar att förlora en substantiell summa pengar vid en konkurs. Genom att banker delvis har förändrat sin inställning till borgensåtagande till att resonera i termer av rimlig borgen så visar de också att det inte i första hand är en fråga om att bankerna nödvändigtvis vill ha kapitalet tillbaka. Obegränsad borgen finns fortfarande men används än så att den är en förhandlings- bricka där borgen vid en konkurs oftast jämkas till en rimlig nivå. Frågan om personliga säkerheter har funnits i bankvärlden . Bankerna vill ha ett personligt risktagande hos företagaren. Det förefaller rimligt till en gräns. Ur samhälls- synpunkt är det intressant om företagare kan starta om efter en konkurs. Därmed är obegränsad borgen ett problem. Föreliggande skuldavskrivningsförslag skulle lämpligen kunna användas för att påskynda en positiv utveckling från obegränsad personlig borgen till ett begränsat, rimligt betalningsansvar. Detta skulle med största sannolikhet bevara bankernas tilltro till företagarens vilja att göra rätt för sig som det är relativt lätt att starta om. Vi föreslår därmed att skuldavskrivning ska kunna göras till det som kan sägas vara ett rimlig personligt betalningsansvar. Vad gäller längden på återbetalningen så är den mindre väsentlig i sammanhanget utifrån kreditgivares synvinkel. Det väsentliga är att signalvärdet bevaras gentemot företagare. Det är i sig inga stora problem med en kortare återbetalningscykel, frågan är snarare vad den totala beloppsgränsen ska ligga på. Det kan vara värt att fundera på återbetalningsmöjlighet. En företagare som går i konkurs kan ha svårt att betala tillbaka, men många företagare får anställning eller startar om igen och kan därmed höja återbetalningstempot. Det kan ifrågasättas om just företagare ska ha en kortare återbetalningstid än andra och i så fall vilken inverkan detta kan få. När det gäller företagares möjligheter att kunna driva företag som skuldavskrivning sker, så är det utifrån kreditgivares synvinkel också avhängigt företagarens upplevda ärlighet i sitt förhållande till företagandet och banken. Vi kan möjligen se att det är problematiskt om företagare driver vidare en verksamhet i vilken de låter lånen förfalla utan betalning. Det är svårt att besvara vilka effekter detta skulle ha, eller hur vanligt fenomenet skulle vara. Eftersom utredningen föreslår ett krav på att näringsverksamheten i dessa situationer måste vara solvent för att skuldsaneringen ska kunna beviljas bör denna situation inte komma att inträffa enligt det föreliggande förslaget. Det lagförslag som presenteras påverkar banker i huvudsak genom den inverkan förslaget får på bankers möjligheter att fort- sätta använda sig av personlig borgen. Vi anser i denna promemoria att det inte bör föreligga något hinder att ge företagare skuldavskrivning så länge det finns en möjlighet för banker att bibehålla ett begränsat, rimligt personligt betalningsansvar hos företagaren. Även om förslaget innebär att detta ansvar i vissa skuldavskrivningar är mindre än det som används av bankerna (minimum i skuldavskrivningsfall och hos banker) borde inte detta innebära alltför stora ingrepp på bankernas vilja att bevilja krediter. Den generella bedömningen är därmed att förslaget borde vara acceptabelt utifrån ett kreditgivarperspektiv. kvarstår även med lag- förslaget de grundläggande kriterier som bankerna vill ha på ett personligt ansvarstagande från företagaren. Utifrån ett samhälls- perspektiv är det långsiktigt en fördel om användningen av obegränsad personlig borgen minskas. Användningen av denna skapar en osäkerhet och i vissa fall kan den skapa stora problem för individen. Lagförslaget kommer att bidra till denna utveckling. De flesta banker har redan insett detta och därmed bör det inte möta några större invändningar. Kommentarer till lagförslaget punkt för punkt Företagare ska få utökade möjligheter till skuldsanering (F- skuldsanering) genom regler i en särskild lag. Kommentar: Detta bör inte i sig inverka på kreditgivningen så länge det finns ett krav på att gäldenären ska kunna betala en viss del av sina skulder enligt ovan. Följande tre gäldenärskategorier ska omfattas av regelverket: 1.Företagare med en skuldbörda som huvudsakligen härrör från en näringsverksamhet som har avvecklats genom en konkurs eller på annat sätt. 2.Företagare som driver en solvent näringsverksamhet. 3.Närstående till företagaren om den närståendes skuldbörda till huvudsaklig del har uppkommit genom närings- Kommentar: Generellt har inte kreditgivare några synpunkter på verksamheter som inte har att göra med den juridiska verksamhet som krediterna avser. Krediter som ges till en företagare som privatperson har inte direkt med företaget att göra och kan därmed omfattas av skuldavskrivning utan att negativt inverka på kreditgivning till mindre företag. Det krävs att gäldenären är kvalificerat insolvent för att en F- skuldsanering ska beviljas Kommentar: Detta påverkar inte kreditgivning till företag. Dessutom får inte företagaren ha misskött sina förpliktelser till staten eller ha drivit näringslivsverksamhet på ett uppenbart Kommentar: Gäldenärens förhållande till staten påverkar inte kredit- givningen. Det ska vara skäligt att F-skuldsanering ska beviljas (gäldenären får exempelvis inte ha sålt sitt bolag till s.k. bolagsplundrare, det kan också vara oskäligt om gäldenären på ett helt vårdslöst sätt har valt en rent felaktig bolagsform). Kommentar: Det är intressant för kreditgivning att det finns en sanktion mot försäljning till bolagsplundrare, även om detta kan vara svårt att bevisa inom rimlig tid. I praktiken har banker inga problem om gäldenären väljer en bolagsform som medför obegränsat betal- ningsansvar. Kommer skuldavskrivning att bli ett vanligt fenomen inom handelsbolag kan effekten bli att banker blir tveksamma att låna ut till den bolagsformen, eller vilja ha extraordinära säkerheter. Detta behöver ur ett samhällsperspektiv inte vara ett problem då det för gäldenären generellt är mindre lyckat att ta krediter i en ägarform med fullt ägaransvar. Betalningsplanen ska löpa (till skillnad från vanlig skuldsanering som har en löptid ). Kommentar: Den enda effekten som löptiden har är att bestämma det totala beloppet. Kreditgivaren är som sagts tidigare inte i första hand ute efter att få tillbaka den totala krediten, utan att det utifrån gäldenärens sida inte ska vara enkelt att ta sig ur ett finansiellt åtagande. Det minimala återbetalningsbeloppet enligt förslaget, med en avbetalning på per kvartal , det vill säga , är förvisso lägre än de vanligaste borgensbeloppen. Detta kan troligen accepteras om det rör sig om ett relativt litet antal gäldenärer. Kriterierna kommer att vara snäva och ungefär 800 personer beräk- nas komma ifråga för skuldsanering via F-skuldsanering. Kommentar: Det är naturligtvis väsentligt hur många som kommer att få skuldsanering för att bedöma den samlade effekten av förslaget. Generellt gäller fortfarande att om bankerna upplever att företagaren fortfarande tar en reell risk är lagförslaget accepterbart. och ., 2007, The basic analytics of access to financial services, Financial Markets Institutions and Instruments, Vol 16, No 2, pp. , T., Demirgüç-Kunt, A. och Pería, M.S.M., (2008), "Bank financing for SMEs around the world: Drivers, obstacles, business models, and lending practices", report. , T., Demirgüç-Kunt, A. och Maksimovic, V., (2008), Financing Patterns around the World: Different?, 89, 467-87. , och , R., (2004), Stock markets, banks, and growth: panel evidence, , Vol. 28, 423– 442. , A.N., Frame, W.S. och Ioannidou, V., (2011a), Tests of ex ante versus ex post theories of collateral using private and public information, , Vol. 100(1), 85– 97. , , , M.A., Frame, W.S. och , N.H., (2011b), Why do borrowers pledge collateral? New empirical evidence on the role of asymmetric information, , Vol. 20, 55–70. , A.N., Cowan, A.M., och Frame, W.S., (2011c). The surprising use of credit scoring in small business lending by community banks and the attendant effects on credit avail- ability, risk, and protability, , Vol. 39, 1–17. Bhaird, C. och Lucey B., (2010), Determinants of capital structure in Irish SMEs, Small Business Economics, Vol. 35(3), 357-375. Bodenhorn, H., (2003), Short-term loans and long-term relationships: relationship lending in early , , Credit and Banking, Vol. 35, 485–505. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Synnerligen grova narkotikabrott. F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande.