sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — Det hänvisas därför till författningskommentaren till motsvarande paragraf som gäller huvudförslaget, se avsnitt 22. Ändringen i denna paragraf är samma som för finansierings- avdraget. Det hänvisas därför till författningskommentaren till motsvarande paragraf som gäller huvudförslaget, se avsnitt 22. Paragrafen ändras med anledning av att bolagsskattesatsen sänks till . Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 16.5. I första punkten och andra punkten är bestämmelserna likadana som motsvarande punkter för finansieringsavdraget, se avsnitt 22. Tredje punkten anger att det avdragsförbud som gäller för negativt finansnetto i 24 a kap. 14 § i vissa fall ska börja tillämpas direkt efter ikraftträdandet även om ett nytt räkenskapsår ännu inte har påbörjats efter ikraftträdandet. Det ska således ske en uppdelning av finansiella kostnader som belöper sig före respektive efter . Detta gäller endast för företag som har lagt om sitt räkenskapsår eller 2015. Om ett företag har lagt om sitt räkenskapsår och det exempelvis avslutas ska avdragsförbudet i 24 a kap. 14 § tillämpas på finansiella kostnader som belöper sig på perioden –. För tiden därefter ska även de nya bestämmelserna om avdrag för finansiella kostnader i 15– 19 §§ tillämpas. Fjärde punkten reglerar en justering som ska göras vid beräkningen av avdragsunderlaget, nämligen att det vid beräk- ningen ska bortses från underskott som är hänförliga till tiden före . Se kommentaren till 24 a kap. 16 §. I femte till nionde punkterna är bestämmelserna likadana som punkterna 6–10 för finansieringsavdraget. Det som skiljer är procentsatserna, se avsnitt 22. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I det nya tredje stycket anges att ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person med fast driftställe i ska lämna uppgift om sådant positivt och negativt finans- netto som avses i 24 a kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, och som belöper sig på delägarens andel. I 24 a kap. 13 § IL definieras vad som menas med positivt och negativt finansnetto. Med positivt finansnetto avses beskattnings- årets finansiella intäkter som överstiger de finansiella kostnaderna. Med negativt finansnetto avses beskattningsårets finansiella kostnader som överstiger de finansiella intäkterna. I 24 a kap. 2 § IL anges att med beskattningsår avses för svenska handelsbolag räkenskapsåret i 24 a kap. Vad som avses med finansiella kostnader och finansiella intäkter framgår av 24 a kap. 4–12 §§ IL. Bolaget och den juridiska personen ska alltså lämna uppgift om delägarens andel av bolagets eller den juridiska personens positiva eller negativa finansnetto. Av det nya fjärde stycket framgår att skyldigheten att lämna uppgifter enligt tredje stycket inte föreligger om delägaren är ett dödsbo, ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägar- beskattad juridisk person med fast driftställe i . Uppgifter om finansnettot behövs för att delägarna ska kunna beräkna sin anskaffningsutgift på handelsbolagsandelar i 50 kap. 5 § IL. Av 33 kap. 10 § framgår att uppgifterna ska ha kommit in till senast den för när inkomstdeklarationen ska lämnas enligt 32 kap. 2 §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 16.10.1. Ändringen i första stycket är en följdändring med anledning av att bolagsskattesatsen sänks från . I första punkten anges att lagändringarna träder i kraft . I andra punkten anges att ändringen i 33 kap. 6 § ska tillämpas första gången på uppgifter som avser beskattningsår som påbörjas efter . Tredje punkten reglerar vad som ska gälla vid avyttringar av andelar av skalbolag i vissa fall. Bestämmelserna i 58 kap. 2 § i sin nya lydelse med procenttalet 22 tillämpas i fråga om avyttringar av andelar i skalbolag som sker efter utgången av 2015. Om skal- bolagsdeklarationen till någon del avser tid före ikraftträdandet, ska dock vid beräkningen av säkerhetens storlek enligt 58 kap. 2 § första stycket procenttalet 22 användas i stället för 18,5. Äldre bestämmelser i 58 kap. 2 § gäller i fråga om avyttringar som har skett före ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) avräkning av utländsk skatt 1–3 §§ Detta förslag är samma som för finansieringsavdraget. Det hänvisas därför till författningskommentaren till motsvarande paragrafer som gäller huvudförslaget, se avsnitt 22. Författningsförslag om särskild inkomstskatt på ränta för utländska juridiska personer lag (2015:000) om särskild inkomstskatt på ränta för utländska juridiska personer 1 § I denna lag finns bestämmelser om skyldighet att i vissa fall till staten betala särskild inkomstskatt på ränta. Lagen gäller inte för ränta där den som är skattskyldig för ränteinkomsten enligt 4 §, hör hemma i en stat inom Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått skatteavtal som inte är begränsat till att omfatta vissa inkomster, om den skattskyldige omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i denna stat enligt avtalet. Vad som sagts ovan gäller bara under förutsättning att räntan ingår i den skattskyldiges beskattningsbara inkomst i den stat där den skattskyldige hör hemma respektive har hemvist eller i annan stat inom Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet. Lagen gäller inte heller till den del räntan ingår i sådan inkomst som har beskattats hos delägarna enligt 5 kap. 2 a § eller 39 a kap. inkomstskattelagen (1999:1229) eller för ränta som är hänförlig till näringsverksamhet som bedrivs från ett fast driftställe i . 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har, om inte annat anges, samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomst- skattelagen (1999:1229). 3 § Med juridisk person avses också svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. 4 § Skattskyldig enligt denna lag är en utländsk juridisk person som faktiskt har rätt till en ränteinkomst som är skattepliktig enligt denna lag. Utländska värdepappersfonder och specialfonder är inte skatt- skyldiga för ränteinkomster som hänför sig till tillgångar som ingår i fonden. 5 § Skattepliktig inkomst är vad som utbetalats till eller tillgodo- räknats skattskyldig som ränta från en svensk juridisk person eller från en utländsk juridisk persons fasta driftställe i . 6 § Särskild inkomstskatt på ränta tas ut av den skattepliktiga inkomsten. Öretal som uppkommer vid beräkningen av skatten faller bort. 7 § Bestämmelser om förfarandet vid uttag av särskild inkomstskatt på ränta finns i skatteförfarandelagen (2011:1244). Denna lag träder i kraft och tillämpas på ränta som utbetalas eller tillgodoräknas efter . lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 att 6 kap. 18 § ska ha följande lydelse. Bestämmelser om ytterligare skattskyldighet finns i – lagen (2015:000) om sär- skild inkomstskatt på ränta för utländska juridiska personer, –lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., och –kupongskattelagen (1970:624). Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2008:803. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 3 kap. 4 § och 54 kap. 3 och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 13 kap. 5 a §, av Vad som avses med beskattningsår framgår av följande uppställning: 1. skatt enligt beskattningsår enligt 1 kap. 13– §§ inkomstskattelagen eller, (1999:1229), b)lagen (1984:1052) om räkenskapsåret statlig fastighetsskatt, c)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4, och d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions- kostnader, samt avgift enligt e) lagen (2007:1398) om fastighetsavgift 2. skatt enligt det kalenderår som skatten ska betalas för eller det beskatt- medel i fall som avses i 2 § första stycket 6–10 2 Senaste lydelse 2014:288. 3. skatt enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och lagen (1991:591) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta artister m.fl. beskattningsår enligt 1 kap. 14 § skattelagen (1994:200) som ska 5. annan mervärdesskatt det kalenderår då den felaktiga debiteringen har gjorts eller beskattningsår enligt 1 kap. 14 § 7. annan punktskatt det kalenderår då den händelse som medför skattskyldighet har 8. övriga skatter det kalenderår som skatten ska det kalenderår som avgiften ska avgifter som ingår i slutlig skatt Med beskattningsår för fysisk person avses dock i fråga om preliminär skatt alltid kalenderår. Vad som avses med beskattningsår framgår av följande uppställning: 1. skatt enligt beskattningsår enligt 1 kap. 13– §§ inkomstskattelagen eller, (1999:1229), b)lagen (1984:1052) om räkenskapsåret statlig fastighetsskatt, c)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4, och d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions- kostnader, samt avgift enligt e) lagen (2007:1398) om fastighetsavgift det kalenderår som skatten ska betalas för eller det beskatt- medel i fall som avses i 2 § första stycket 6–10 3. skatt enligt lagen (1991:586) betalas ut eller tillgodoräknas (1991:591) om särskild inkomst- artister m.fl. samt skatt enligt SOU 2014:40 Bilaga 10 beskattningsår enligt 1 kap. 14 § skattelagen (1994:200) som ska 5. annan mervärdesskatt det kalenderår då den felaktiga debiteringen har gjorts eller beskattningsår enligt 1 kap. 14 § 7. annan punktskatt det kalenderår då den händelse som medför skattskyldighet har 8. övriga skatter det kalenderår som skatten ska det kalenderår som avgiften ska avgifter som ingår i slutlig skatt Med beskattningsår för fysisk person avses dock i fråga om preliminär skatt alltid kalenderår. Den som betalar ut eller tillgodoräknar utländsk juridisk person ränta som är skattepliktig inkomst enligt lagen (2015:000) om särskild inkomstskatt på ränta för utländska juridiska personer ska göra skatteavdrag för sådan skatt. för utbetal- ning eller tillgodoräknande ska den som betalar ut eller tillgodoräknar sådan ränta lämna mottagaren uppgift om skatteavdragets belopp. enligt lagen (1991:586) om sär- skild inkomstskatt för utom- särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta, lagen (1991:591) (1991:591) om särskild inkomst- artister m.fl. har gjorts med för eller lagen (2015:000) om särskild inkomstskatt på ränta för utländska efter ansökan besluta att den juridiska personer har gjorts med för högt belopp, ska det överskjutande beloppet. efter ansökan besluta att den det överskjutande beloppet. Ansökan ska ha kommit in till senast det sjätte året efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. enligt lagen (1991:586) om sär- särskild inkomstskatt för utom- skild inkomstskatt för utomlands lands bosatta har betalats in för bosatta eller lagen (2015:000) om en skattskyldig med hemvist i särskild inkomstskatt på ränta för en stat som har träffat skatteavtal med och om det betalats in för en skattskyldig följer av avtalet att ska med hemvist i en stat som medge avräkning för skatt som har träffat skatteavtal med och har betalats i den andra staten, om det följer av avtalet att ska medge avräkning för skatt besluta att den skattskyldige ska som har betalats i den andra staten, tillgodoräknas ett belopp mot- svarande den skatt som har besluta att den skattskyldige ska betalats i den andra staten. tillgodoräknas ett belopp motsva- skattskyldige får dock inte till- rande den skatt som har betalats i godoräknas ett högre belopp än den andra staten. dige får dock inte tillgodoräknas ett på inkomsten i fråga. högre belopp än inbetald särskild inkomstskatt på inkomsten i fråga. Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 3 kap. 4 § första stycket 2 i sin nya lydelse tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 3.Bestämmelserna i 13 kap. 5 a § och 54 kap. 3 § i sina nya lydelser tillämpas första gången på ränta som betalas ut eller tillgodoräknas efter . förordning om ändring i skatteförfarandeförordningen (2011:1261) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandeförordningen (2011:1261) dels att 4 kap. 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 3 a §, av följande lydelse. Om ersättning som är skatte- pliktig inkomst enligt lagen (1991:586) om det särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta artister m.fl. betalas ut i utländsk valuta, ska uppgift om skatteavdragets belopp som ska lämnas till mot- tagaren till följd av 13 kap. 5 § första stycket 2 skatteför- farandelagen (2011:1244) anges i den utländska valutan. Om ersättning som är skatte- pliktig inkomst enligt lagen (1991:586) om det särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta artister m.fl. och lagen (2015:000) om särskild inkomstskatt på ränta för utländska juridiska personer betalas ut i utländsk valuta, ska uppgift om skatteavdragets belopp som ska lämnas till mottagaren till följd av 13 kap. 5 § första stycket 2 eller 13 kap. 5 a § andra stycket skatteför- farandelagen (2011:1244) anges i den utländska valutan. Om uppgift om skatte- Om uppgift om skatte- avdragets storlek enligt 1 § har avdragets storlek enligt 1 § har lämnats i utländsk valuta, ska lämnats i utländsk valuta, ska skatteavdraget räknas om till skatteavdraget räknas om till svenska kronor enligt valuta- svenska kronor enligt valuta- kursen vid utbetalningstillfället. respektive tillfället för utbetalning Den som i en arbetsgivar- deklaration ska redovisa skatte- avdrag för skatt enligt lagen (2015:000) om särskild inkomst- skatt på ränta för utländska juri- diska personer ska i en bilaga till deklarationen lämna följande identifikationsuppgifter för betal- ningsmottagaren: 2.organisationsnummer eller motsvarande, Bilagan ska även innehålla uppgift om 1.skattepliktig ersättning som har betalats ut till eller tillgodo- räknats varje mottagare, 2.tidpunkt för när ersätt- ningen betalades ut eller tillgodo- räknades, och 3.skatteavdrag för varje betal- ningsmottagare. Denna förordning träder i kraft och tillämpas första gången på ränta som betalas ut eller tillgodoräknas efter . 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande.