sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet Forskningsrapport till Delegationen för jämställdhet i arbetslivet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 Ordertelefon: För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (JA-delegationen) har till uppgift att främja jämställdheten i arbetslivet. I vårt uppdrag ingår att sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet och de faktorer som leder till ojämställdhet. Vi ska också stimulera till debatt om hur jämställdheten i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på insatser som kan öka jämställdheten för både kvinnor och män. För att på ett överskådligt sätt sammanställa åtminstone en del av all den kunskap som finns om jämställdhet i arbetslivet publicerar vi en serie forskningsrapporter. Rapporterna spänner tillsammans över det vida fält som jämställdhet i arbetslivet utgör. I varje rapport bidrar ett antal forskare med kapitel om olika delfrågor ur skilda vetenskapliga perspektiv. Rapporterna har olika teman, men samma upplägg. Varje kapitel innehåller dels en forskningsöversikt som beskriver det aktuella kunskapsläget på området, dels presenteras författarens egen forskning. Författarna svarar själva för innehållet i respektive kapitel. Jämställdhetspolitik handlar i stor sträckning om att ge kvinnor och män samma makt och möjligheter att forma samhället och sina egna liv. I den här rapporten poängteras att kvinnor och män inte är några homogena grupper. Det är stora skillnader mellan olika kvinnors villkor, makt och möjligheter i arbetslivet. På samma sätt finns stora skillnader mellan olika män. Kapitelförfattarna diskuterar, med hjälp av intersektionella analyser, vilka hinder och möjligheter som lyfts fram respektive osynliggörs inom ramarna för det rådande jämställdhetsarbetet. Hur tillämpas egentligen diskrimineringslagstiftningen och arbetsgivarnas jämställdhets- och mångfaldsplaner? Hur hanteras frågor om klass, etnicitet, sexualitet, ålder och funktionsförmåga i arbetsorganisationer? Vilka konsekvenser får det för arbetets organisering och för enskilda individers villkor? Hur påverkar det i sin tur tillgången till makt och möjligheter? Vår förhoppning är att forskningsrapporterna ska bidra med bred och användbar kunskap om jämställdheten i arbetslivet. Rapport- erna beskriver nuläget, blickar bakåt och utåt samt pekar i vissa fall ut riktningen framåt. De utgör därmed viktiga bidrag både till den allmänna debatten om jämställdhet i arbetslivet och till det slut- betänkande som JA-delegationen kommer att lämna till regeringen. Vi vill tacka de forskare som tagit sig tid att medverka i den här rapporten. Det är vår övertygelse att kunskap är en central komponent i alla förändringsprocesser, inte minst i den mot ett jämställt arbetsliv. Introduktion – Inte bara jämställdhet ...................................... Sånt man får ta ................................................................ Intersektionalitet på svenska........................................ 2.Jämställdhet och mångfald som administrativa praktiker Plan- och policydokument vid svenska lärosäten 1995–2013................................................................................. 3.Arbetsrättsliga perspektiv på jämställdhet, diskriminering och intersektionalitet ..................................... 3.1Bakgrund till feministiska perspektiv på Jämlikhet och jämställdhet........................................... Multipel diskriminering och intersektionalitet........... 3.5Multipel diskriminering – en intersektionell Konsekvenser av normalisering.................................... Diskriminerande paradoxer i arbetslivet...................... 4.Arbetslivets villkorade jämställdhet: Varför jämställdhetsarbete och intersektionalitet hör ihop............... Från kvinnans villkorliga frigivning till arbetslivets villkorade jämställdhet .............................. Det villkorade jämställdhetsarbetets ramar................. 4.3Rapport från pågående nationella Intersektionalitet och den kritiska diskussionen ........ Jämställdhet som svenskt välfärdsbegrepp............... Fem argument för intersektionalitet.......................... Att arbeta för jämställdhet är att göra demokrati ..... 5.Mångfaldens retorik och arbetets praktik Konkurrensutsättning och jämställdhet i ........ 5.4Avslutning: Behovet av ett intersektionellt 6.I jämställdhetens land. perspektiv på regleringen av arbetskraftsinvandring........... Arbetskraftsinvandringen –1972........................ Flyktinginvandringen 1973–1989............................... De nya reglerna för arbetskraftsinvandring ...... 6.7Intersektionella perspektiv på avlönat hushållsarbete då och ............................................ 7.Hemlös kreativitet och flexibel sexism – Intersektionella förståelser av hemmet som arbetsplats..... Intersektionella rumsligheter i det västerländska Hur mår den kreativa klassen i ?.................... Kreativa kvinnor som förvärvsarbetar hemma.......... Gärna frihet men med stabilitet och trygghet .......... 7.6Hemma bra men borta bäst? Socialt umgänge önskas.............................................. Tillbaka till friheten .................................................... Hot och våld i skolan. Räcker det med jämställdhet? Hot och våld i skolan. En genomsnittlig bild ........... Hot och våld i skolan efter könstillhörighet............. Hot och våld i skolan efter etnisk bakgrund............. 8.5Hot och våld i skolan utifrån ett intersektionellt En mer nyanserad bild av hot och våld i skolan........ 9.Tystnad och osynlighet. Läkare som är kvinnor och invandrarläkare .......... Organisationer och intersektionalitet ....................... Det snälla motståndet................................................. 9.5Informella kontaker – mellan organisatoriska och 10.Intersektionell normkritik – om jämställdhet, arbetsliv och omvandlingar av makt..................................................... Makt, normer, subjektiviteter .................................... jämställdhetsnormen – exempel från industrin......... Intersektionell normkritik – en sammanfattning...... Introduktion – Inte bara jämställdhet 1.1Sånt man får ta Det var en kvinna som alltid beställde en negerboll. Så här med ett flin då brukade jag svara, vill du ha en chokladboll? Min chef tyckte att jag inte skulle bråka med kunden, hon sa att det är sånt man får ta. E var när hon fick lära sig att i det finns saker i arbetslivet som hon måste acceptera utan att säga ifrån. Kundens anspelningar på hennes hudfärg fick därför passera utan kommentarer. E visste att hennes utsatthet inte bara hade med hennes hudfärg att göra. Hon var ung, hon var tjej och hon var säker på att det fanns många tjejer i hennes ålder som gärna hade velat ha hennes jobb på kaféet. Kunden kunde utan större risk fortsätta att beställa negerbollar med ett flin. De hinder och möjligheter som E möter i arbetslivet kan svår- ligen inringas med ett perspektiv som endast fokuserar på makt- relationer mellan kvinnor och män. I hennes belägenhet kan vi utläsa hur flera samverkande former av förtryck tillsammans resul- terar i en särskild utsatthet. Kundens anspelningar gällde i första hand hennes hudfärg, men positionerna ung, tjej och tillfälligt anställd är också viktiga för att förstå de maktrelationer som spe- lar in när hon trakasseras på sin arbetsplats. E:s situation är inte unik. har forskare i och i andra länder uppmärksammat behovet av teoretisering om hur utövandet av makt är inbäddat i klasstrukturer, rasistiska markörer och köns- mässiga skiljelinjer. Insikten om att människors o(jäm)lika posi- tioner i arbetslivet formas i intersektionen av olika samverkande former av förtryck har varit en viktig anledning till att alltfler forskare och praktiker intresserat sig för att analysera arbetslivets hierarkier utifrån ett intersektionellt perspektiv. Den här antologin har intersektionalitet i blickfånget. Syftet är att undersöka om ett intersektionellt perspektiv kan tillföra nya sätt att tänka om jämställdhet i svenskt arbetsliv. Detta öppnar för en diskussion om vilka hinder och möjligheter som lyfts fram eller osynliggörs när frågan om jämlikhet i arbetslivet endast berör relationen mellan kvinnor och män. Så varför behövs en belysning av dessa frågor ur ett intersektionellt perspektiv? har skillnaderna mellan kvinnor och män ifråga om arbetsvillkor, löner, egen tid och karriärmöjligheter ana- lyserats utförligt (se t.ex. , Arbetsmiljöver- ket 2013). vet vi att ojämlikheten i arbetslivet inte bara handlar om könsskillnader. Ålder, nationalitet, hudfärg, sexualitet, funktionsförmåga och klass har också betydelse för de möjligheter och hinder som människor möter i arbetslivet (2008, Mulinari & Sellberg 2011, Gavanas & Callemann 2013). Att dessa aspekter spelar roll säger inte bara något om de ojämlika villkoren i arbetslivet, det låter också ana de osynliga normer, värderingar och attityder som särskiljer, under- ordnar eller marginaliserar människor som uppfattas som annor- lunda. Uppgifter som visar på variationer i kvinnors arbetsvillkor indi- kerar att en analys av jämställdhet i arbetslivet bör beakta fler soci- ala kategoriseringar än kön. Forskningen har till exempel visat att unga kvinnor med utländsk bakgrund1 är överrepresenterade bland personer med otrygga anställningar i arbetaryrken (2013, Thörnquist 2013). Ett annat exempel är skillnaderna i för- värvsarbete mellan inrikesfödda och utrikesfödda, som inom vissa ålderskategorier kan vara större än vad de är generellt mellan kvin- nor och män (SCB 2013). Dessa uppgifter pekar på behovet av att analysera hinder och möjligheter i arbetslivet utifrån perspektiv som beaktar fler kategorier än enbart kön.2 De visar också på nöd- vändigheten av en djupare förståelse av den komplexitet som kän- netecknar de olika former av underordning och förtryck som E i likhet med många andra unga personer måste hantera i arbetslivet. Intersektionalitetens betydelse för analyser av hinder och möj- ligheter i arbetslivet har emellertid inte bara att göra med att grup- pen kvinnor är heterogen och att variationer mellan kvinnor i fråga om klass, etnicitet, sexualitet, ålder och funktionsförmåga ger upphov till vitt skilda förutsättningar i arbetslivet. Ett intersektion- ellt perspektiv på arbetslivsfrågor handlar också om att uppmärk- samma skillnadsskapandets betydelse i arbetslivets organisering och om att problematisera hur normativa uppfattningar om bland annat 1 1 I statistiken används begreppet utländsk bakgrund för utrikesfödda eller för personer födda i med en eller två föräldrar födda utomlands. 2 Betydelsen av en sådan analys konstateras också i utredningen och jämställdhet som framhåller att I analyser av jämställdhetsfrågor och män är det därför avgörande att ta avstamp i mäns skilda villkor som hänger samman med faktorer som exempelvis socio- ekonomi, klass, utbildning ålder, geografi, etnicitet och sexuell läggning(SOU 2014:6, s. 57). anställningsbarhet, lämplighet och kompetens knyts till föreställ- ningar om specifika grupper som definieras utifrån kön, klass, etni- citet, sexualitet, ålder eller funktionsförmåga. I detta sammanhang är det särskilt relevant att analysera kategoriseringars performativa verkan, inte minst när det gäller att utforska hur gränserna mellan normalitet och avvikelse etableras i arbetslivet. Ett intersektionellt perspektiv kan således erbjuda nya sätt att utforska hur olika for- mer av ojämlikhet interagerar och skapar specifika normer, före- ställningar, värderingar och förhållningssätt kring människors o(jäm)lika positioner i arbetslivet. Innan jag presenterar bokens olika kapitel ska jag i korthet redogöra för intersektionalitetsbegreppets tillkomsthistoria och för dess teoretiska och metodologiska premisser. Därefter kommer jag att diskutera hur begreppet använts och tolkats i ett svenskt sam- manhang, med särskilt fokus på arbetslivet. Avslutningsvis presen- terar och sammanfattar jag författarnas olika bidrag till analysen av jämställdhet ur ett intersektionellt perspektiv. 1.2Begreppets tillkomsthistoria och användningsområden Begreppet intersektionalitet har funnits med länge i den feminist- iska debatten. Den kritik som juristen formu- lerade i de numera klassiska texterna Mapping the : Inter- sectionality, Identity Politics and Violence Against Women of Color (1994) och Demarginalizing the Intersection of Race and Sex: A of Antidiscrimination Doctrine, Feminist , and Antiracist Politics (1989) riktades i första hand mot antidiskrimineringslagstiftning, som genom att fokusera på antingen kön eller ras kraftigt begränsade afroamerikanska kvin- nors skydd mot diskriminering (se vidare kapitel i denna antologi). Genom att synliggöra de specifika relationer av förtryck, underordning och diskriminering som skapas i intersek- tionen mellan klass, kön, sexualitet och ras anknöt Crenshaw också till en lång kamp mot vit medelklassdominans inom den feminist- iska rörelsen. Med begreppet intersektionalitet fångade Crenshaw ett brännande feministiskt spörsmål: Vilka erfarenheter av förtryck formar kvinnors kollektiva organisering och politiska krav? I likhet med feminister som bell hooks (2000) och (1990) vänder sig Crenshaw mot en endimensionell förstå- else av underordning, diskriminering och förtryck. sektionellt perspektiv som tar fasta på hur olika former av förtryck interagerar finns det en risk för att privilegierade kvinnors intressen dominerar den feministiska agendan och att underordnade grupper osynliggörs och marginaliseras. Crenshaw påpekar att intersektionaliteten alltid är större än sina beståndsdelar. Att addera sexism, rasism och klassförtryck är därför otillräckligt för att förstå hur afroamerikanska kvinnors underordnas, förtrycks och exploateras (Crenshaw 1989). Crenshaws analys utgår från en strukturell maktförståelse där begreppet intersektionalitet kopplas till samverkande och inbördes beroende former av förtryck och underordning baserade på kön, klass, sexualitet och ras. Denna förståelse inbegriper också struktu- rellt definierade identiteter där vissa gruppers privilegier står i relation till andra gruppers förtryck och underordning. Mot denna bakgrund kom afroamerikanska kvinnor att representera specifika erfarenheter av förtryck och en särskild position i intersektionen av könsmässiga, klassmässiga och rasmässiga strukturer. Det var denna specifika position som också öppnade för möjligheten att formulera politiska krav. Som , och (2013) påpekat bör dock kopplingen mellan strukturell position och poli- tiskt agerande inte tas för given. Formeringen av politiska subjekt ska istället analyseras i ljuset av de historiska kontexter som gör det möjligt att formulera vissa sociala motsättningar som politiska pro- blem genom vilka underordnade gruppers kollektiva intressen kan artikuleras (se även de los 2005). I den feministiska historieskrivningen placeras intersektionali- teten in i en särskild fas av feminismens historia, närmare bestämt det som har kommit att kallas den tredje vågens feminism. Våg- metaforen anspelar på de centrala problem som under olika perioder har dominerat det teoretiska arbetet och den politiska mobiliseringen inom feminismen. Första vågen associeras således till kvinnors kamp för rösträtt och medborgerliga rättigheter och . Den andra vågen identifieras med den feministiska rörelse som växte fram framför- allt i och . Centrala frågor inom denna rörelse var kvinnors rätt att förvärvs- arbeta samt kritik av patriarkatet, med särskilt fokus på reproduk- tiva rättigheter såsom rätten till abort och till preventivmedel. Den tredje vågens feminism har kommit att relateras till frågor om skillnader mellan olika kvinnors levnadsvillkor och särskilt till ojämlikheter baserade på ras, klass och sexualitet. feministiska forskaren och kulturkritikern bell hooks (2009) uppstod en avgörande skiljelinje mellan feminister utifrån erfaren- heterna av och förhållningssättet till lönearbete. Medan lönearbete betraktas som en rättighet och som en väg till självförverkligande utifrån en vit medelklasshorisont erfars det främst som en källa till ofrihet bland afroamerikanska arbetarklasskvinnor.3 Arbetets cen- trala roll i skapandet av o(jäm)lika kvinnliga erfarenheter förstärks ytterligare av strukturellt formade maktrelationer baserade på klass och ras. Begreppet den tredje vågen är inte okontroversiellt. Detsamma gäller intersektionalitetens hemvist i denna så kallade våg. Genus- vetaren (2002) ser en rad problem med denna berättelse, inte minst för att den konstruerar det feministiska idé- arvet utifrån den vita medelklassens erfarenheter i . Ett annat problem är att den gör den feministiska rörelsen i västvärlden till en universell modell för kvinnors politiska engagemang. En sådan historieskrivning tenderar att förpassa andra kvinnors röster till feminismens periferi eller till oskrivna blad i feminismens historia. Än viktigare är kanske att vågmetaforiken bidrar till att avpolitisera den process genom vilken vithet, klassprivilegier och heteronormer etableras som hegemoniska positioner inom feminismen. De postkoloniala feministerna (2004) hävdar att intersektionalitetens problematik formulerades redan när den afroamerikanska antislaveriaktivisten ställde frågan 't I a woman? vid ett kvinnokonvent 1851 i Akron, . Frågan rymmer inte bara erfarenheter av för- tryck som på ett avgörande sätt skilde Sojourner Truths liv från de andra närvarande kvinnorna, utan också ett ifrågasättande av en kvinnokamp som hade väldigt lite att erbjuda de kvinnor som levde under slaveriets förtryck. Frågan om vem som kan benämnas som kvinna kan således utläsas som ett krav på att uppmärksamma hur multipla samverkande former av förtryck skapar kvinnors erfaren- heter, och som en uppmaning till att problematisera de privilegie- rade positioner som historiskt haft tolkningsföreträde när det gäller att definiera kvinnors kollektiva intressen. 3För en utförlig redogörelse av denna kritik, se bell hooks bok : From to Center (2000) där hon i polemik med problematiserar bristen på feministisk kritik av lönearbetets villkor i ett kapitalistiskt system. hooks efterlyser också ett erkännande av det reproduktiva arbetet i hemmet och en omvärdering av hushållstjänster och annat servicearbete. 4Sojourner Truth föddes i slaveri 1797 i och blev känd för sitt engagemang i såväl kvinnors rättigheter som slaveriets avskaffande. Hennes tal vid kvinnokonventet i Akron är en milstolpe i det antirasistiska feministiska idéarvet. Idén om ett universellt systerskap har haft och har fortfarande en framträdande roll för kvinnors politiska mobilisering. Den kritik som afroamerikanska feminister formulerade lyfter fram slaveriets historiska arv i ett klassamhälle och synliggör rasismens centrala betydelse för skapandet av o(jäm)lika kvinnliga subjektpositioner. Som bell hooks visade i sin bok var strukturell rasism, ekonomisk exploatering, sexualiserat våld och politisk marginalisering angelägna problem för fattiga afroamerikanska kvinnor, men detta lämnade få avtryck i de feministiska analyser och politiska krav som formulerades utifrån en vit medelklass- horisont (hooks 2000). I detta sammanhang är analysen av olika gruppers förhållnings- sätt till arbete ett tydligt exempel på hur klass och ras inverkar på konstruktionen av maktrelationer kvinnor emellan. De olikheter som bell hooks lyfter fram handlar inte bara om osynliggörande av afroamerikanska kvinnors röster eller om marginaliseringen av ras- ism som fråga och som problem inom den feministiska rörelsen. De berör också exploateringsrelationer som möjliggör att kvinnor som åtnjuter vithetens och klassprivilegier kan tillägna sig obetalt arbete, omsorg och livskraft från kvinnor som saknar dessa privile- gier. På en global nivå exponeras dessa förhållanden i processer som involverar transnationell migration och global organisering av omsorgsarbete. Föreställningar om etnisk och kulturell skillnad som kopplas till invandrade kvinnor och män utgör viktiga markö- rer i upprätthållandet av arbetslivets hierarkier, något som framgår i och kapitel i denna antologi. Dessa analyser fäster uppmärksamheten på arbetets centrala roll i skapandet av etniska, klassmässiga och könsmässiga skiljelinjer. Med ett intersektionellt fokus på maktutövning blir kön, klass och ras inte bara skillnadsmarkörer eller specifika identitetspositioner utan konstitutiva dimensioner i ett privilegiesystem. kom merparten av kritiken mot universalistisk feminism att utvecklas inom ramen för postkoloni- ala feministiska analyser. Teoretiska bidrag från forskare som , Trin Minh-ha, Gayatri Spivak och Avtar Brah, för att bara nämna några få, utgör en viktig förståelseram för att granska feminismens premisser i ljuset av historiskt formade makt- relationer mellan kvinnor (och män). Något förenklat kan post- kolonialism definieras som en kritisk idétradition som problema- tiserar kontinuiteten mellan de former av dominans och exploa- tering som etablerades under kolonialismen och nutida uttryck för Det inbegriper bland annat att kritiskt granska det koloniala arvets avspeglingar i nutida maktrelationer på både nationell och global nivå. En viktig utgångspunkt är att koloniala föreställningar kan spåras både i den ojämlikhet som karakteriserar global arbetsdelning och i sociala hierarkier i och i övriga världen som baseras på föreställningar om ras, etnicitet, nationalitet och religion. Detta kommer bland annat till uttryck i skapandet av en etnisk rangordning i arbetslivet, i boendesegregationen och i informella hierarkier inom välfärden, i politiken och inom andra samhällsarenor (1992, 1992, 2000). Det koloniala projektet var inte bara bekönat i den bemärkelsen att det byggde på dikotoma uppfattningar om kvinnor och män, det var även befolkat av föreställningar om olika hierarkiskt ord- nade kvinnligheter och manligheter. Enligt den postkoloniala fors- karen (2003) bidrar föreställningen om kvinnan i tredje världen till att återskapa stereotypa idéer om kvinnor utanför västvärlden som förtryckta, passiva och osjälvstän- diga. Dessa anonymiserande uppfattningar, som bortser från de komplexa relationer som formar kvinnors levnadsvillkor utanför västvärlden, ser Mohanty som koloniserad kunskap och som ett viktigt hinder för utvecklingen av feministisk solidaritet. Avsaknaden av en kritisk hållning mot rasism har, i linje med hållningen bland antirasistiska feminister i , setts som ett hin- der för ett inkluderande feministiskt politiskt projekt och teori- arbete (se bl.a. 1984, Minh-ha 1997, Ang 2003). Rasismens osynlighet kan relateras till idén om nationer som naturliga, homogena och oproblematiska gemenskaper. Feminist- iska analyser har ofta betraktat nationen som en självklar analytisk enhet, en hållning som enligt sociologen (2002) har sin grund i att kvinnorörelsens politiska anspråk har formulerats inom ramen för nationella välfärdsstater. Enligt postkoloniala feminister har föreställningen om nationell gemenskap varit en grundläggande princip i upprätthållandet av ojämlikhet i en globali- serad värld. Politiska konflikter, naturkatastrofer och sökandet efter bättre försörjningsvillkor genererar ständigt nya främlingar att förpassa till nationell underordning (Brah 1996, 2006). Många forskare har påpekat att historien om nationalism har präglats av både könsmässig differentiering och rasistisk exklude- ring (Balibar 2007, 1995, 2007).