sou · H2B31 · 2014-01-13 00:00:00 — Om hyresvärdarna slipper betala fastighetsavgift även om en bostad står tom innebär det en begränsad skattelättnad som på marginalen ökar investeringsincitamenten och därmed utbudet av hyresbostäder. Viktigare är dock att en sådan reglering också innebär en förenkling för hyresvärdarna och eftersom en hyresvärd som har flera hyresbostäder kan hantera dem på samma sätt när det gäller fastighetsavgiften, oavsett om de är uthyrda eller tillfälligt saknar hyresgäster. Kommittén bedömer att det inte finns någon risk för att incitamentet för en fastighetsägare att hyra ut bostäder minskar med föreslagen reglering. Det är i första hand fastighetens ägare som har möjlighet att upplåta hyresrätt i sin fastighet. För att hyresrätt ska föreligga för- utsätts att upplåtelsen sker till annan fysisk eller juridisk person.4 Om en fysisk person äger en andel i t.ex. ett hyreshus och själv dis- ponerar en lägenhet i huset kan denna lägenhet alltså inte anses upplåten till andelsägaren med hyresrätt. Fastighetsavgift bör således även fortsättningsvis betalas för en lägenhet av angivet slag. Det kan diskuteras om en lägenhet som ägs av ett företag och som hyrs ut till en andelsägare i företaget bör omfattas av förslaget om slopad fastighetsavgift. Vad som talar emot det är att sådana lägenheter inte kan sägas stå till hyresmarknadens förfogande på samma sätt som andra hyresbostäder. Lägenheten disponeras ju av andelsägaren och inte av en utomstående hyresgäst. Det är dock inte lämpligt att undanta hyresbostäder som disponeras av fysiska personer som indirekt, genom en juridisk person, äger en andel i fastigheten i vilken lägenheten är belägen från förslaget att fastig- hetsavgift inte ska betalas för hyresrätter. Det är den juridiska personen som ska betala fastighetsavgiften och den kan inte förut- sättas att i alla situationer känna till vilka som är andelsägare och om de bor i en byggnad som den juridiska personen äger. Fastig- hetsägaren kan t.ex. vara ett marknadsnoterat bolag med tusentals delägare. Indirekt ägande kan dessutom ske i flera led. Av dessa skäl föreslår kommittén att hyresbostäder som bebos av fysiska personer som indirekt är ägare av fastigheter ska omfattas av försla- 4 Se Hyreslagen. En kommentar, och , 10:e uppl., s. 6. Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder get om slopad fastighetsavgift. Se dock nedan under rubriken ägares boende i andelshus angående indirekt ägande av andelshus. Kommittén ska lämna förslag som ökar utbudet av hyresbostäder. Den kommunala fastighetsavgiften bör därför bara slopas för hus och delar av hus som upplåts med hyresrätt för bostadsändamål. Byggnader för vilka fastighetsavgift ska betalas och som hyrs ut som lokaler, t.ex. affärer, lager, kontor och liknande, bör därför inte omfattas av förslaget. Avgränsningen mellan byggnader som används för bostadsända- mål och byggnader som inte används för sådant ändamål bör ta sin utgångspunkt i avgränsningen i 12 kap. JB mellan bostadslägen- heter och lokaler. Bostadslägenhet definieras i 1 § tredje stycket som lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses annan lägenhet än bo- stadslägenhet. Det avtalade ändamålet eller vad som parterna underförstått förutsatt är avgörande för frågan till vilken kategori lägenheten ska hänföras. Enbart det förhållandet att en lägenhet som helt upplåtits för bostadsändamål av hyresgästen kommit att användas för annat ändamål i så stor omfattning att väsentlighets- gränsen överskridits innebär inte att lägenheten övergår till att bli lokal.5 Den kommunala fastighetsavgiften bör således slopas för en lägenhet i ett hyreshus, ett småhus eller en ägarlägenhet som upp- låts med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del använ- das som bostad. För byggnader eller delar av byggnader som upp- låts i annat syfte, lokaler med jordabalkens terminologi, bör fastig- hetsavgift även fortsättningsvis betalas. Ledning för vad som avses med som upplåts med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad kan hämtas från detta uttrycks innebörd vid tillämpningen av jordabalken. Kommitténs förslag omfattar således hyresrätter i hyreshus, småhus och ägarlägenheter. Förslaget omfattar även t.ex. bostäder inom olika typer av vård- och omsorgsformer i kommunerna, t.ex. äldreboenden och särskilda boenden, som är upplåtna med hyres- rätt för bostadsändamål. Beträffande dessa bostäder bör också 5 Se Hyreslagen. En kommentar, och , 10:e uppl., s. 13. Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder framhållas att de redan kan vara undantagna från avgiftsplikt om de utgör specialbyggnader i form av vårdbyggnader (2 kap. 2 § jämfört med 3 kap. 2 § FTL). Även studentbostäder, såväl i enskilda lägen- heter som i rum i s.k. studentkorridorer, omfattas av kommitténs förslag. I direktiven anges inte någon uttrycklig begränsning avseende om skatteförslagen bör begränsas till hyresbostäder som används på visst sätt, t.ex. för permanent boende. I direktivens bakgrunds- avsnitt betonas dock vikten av en väl fungerande bostadsmarknad. Mot denna bakgrund skulle man kunna dra slutsatsen att utgångs- punkten i direktiven är att det i första hand är utbudet av hyresbo- städer för permanent boende som ska öka och inte hyresbostäder för fritidsboende. Ett förslag om att begränsa slopandet av fastig- hetsavgiften till viss typ av boende skulle dock komplicera reglerin- gen och innebära kontrollsvårigheter för . Kommittén bedömer att nackdelarna med ett sådant förslag väger tyngre än fördelarna. Förslaget bör således omfatta all slags uthyrning för bostadsändamål, dvs. både uthyrning för permanent boende och för fritidsboende. Som ovan nämnts (avsnitt 5.3) utgör den kommunala fastighets- avgiften i kombination med beskattningen av inkomsten i närings- verksamhet en form av dubbelbeskattning, vilket ger en lägre av- kastning efter skatt på investeringar i hyresfastigheter. Som ett led i att öka utbudet av hyresbostäder föreslår därför kommittén att den kommunala fastighetsavgiften avskaffas för bostäder som upplåts med hyresrätt och där inkomsterna beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. Förslaget innebär således att den som upplåter en hyresbostad och som ska ta upp hyresinkomsterna i inkomstslaget näringsverk- samhet inte längre ska betala fastighetsavgift för bostaden. Eftersom bostäder som inte hyrs ut men som är avsedda att hyras ut omfattas av förslaget om slopad fastighetsavgift är det inte lämpligt att knyta avgiftsfriheten till att inkomsterna ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet; sådana bostäder ger ju inga hyresintäkter. Avgiftsfriheten bör i stället knytas till att byggnaden ska tillhöra en näringsfastighet eftersom innehav av sådana Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder fastigheter alltid räknas som näringsverksamhet (13 kap. 1 § tredje stycket IL). Hyreshus ingår alltid i en näringsfastighet. Det innebär att fastighetsavgiften bör slopas för hyresbostäder i hyreshus. Fastig- hetsavgiften bör även avskaffas för hyresbostäder i småhus och ägarlägenheter som hör till en näringsfastighet. Till denna kategori hör bl.a. småhus och ägarlägenheter som ägs av en juridisk person eller som ägs av en fysisk person och som inte används av ägaren eller som inte är avsedda att användas av ägaren. Kommitténs förslag om förbättrad skattemässig ställning för hyresbostäder ska enligt direktiven inte gälla privatpersoners upp- låtelse av den egna bostaden. Bostäder som till övervägande del används eller är avsedda att användas av ägaren är privatbostäder (2 kap. 8 § IL) och beskattas i inkomstslaget kapital. Genom att införa ett krav på att hyresinkomsterna ska beskattas i näringsverk- samhet undantas således privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden från förslaget om slopad fastighetsavgift. Delägares boende i andelshus Ett andelshus är en fastighet som ägs av tre eller flera, antingen direkt eller genom ett svenskt handelsbolag, och som inrymmer eller är avsedd att inrymma bostad i skilda lägenheter åt minst tre delägare (2 kap. 16 § IL). Om delägarna i ett andelshus äger fastig- heten direkt kan delägarnas eget boende i andelshuset inte anses upplåtna till dem med hyresrätt, se under rubriken med hyresrätt ovan. Den kommunala fastighetsavgiften bör därför inte slopas för denna typ av bostäder. Om ett andelshus ägs av ett svenskt handelsbolag är det inte uteslutet att en delägares rätt att disponera över sin lägenhet regleras i ett hyresavtal mellan delägaren och handelsbolaget. Även om så skulle vara fallet är det motiverat att inte heller i dessa fall avskaffa fastighetsavgiften för delägares eget boende i ett andels- hus. Sådant boende är nämligen till för just delägaren och är inte tillgängligt för presumtiva hyresgäster som inte äger del i andelshu- set. Att förbättra den skattemässiga situationen för delägares eget boende i andelshus kan inte sägas öka utbudet av hyresbostäder, vilket är kommitténs uppdrag. Enligt direktiven ska kommittén dessutom inte föreslå förändrad beskattning av delägares eget boende i andelshus. Kommittén föreslår därför att avskaffandet av Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder fastighetsavgiften för hyresbostäder inte ska omfatta lägenheter i andelshus som inrymmer eller är avsedda att inrymma bostäder åt delägarna. Detta bör gälla oavsett om de fysiska personer som är delägare i andelshuset äger fastigheten direkt eller genom ett svenskt handelsbolag. Fastighetsavgiften bör i enlighet med kommitténs huvudförslag avskaffas för lägenheter i ett andelshus som inte är avsedda för del- ägarnas eget boende utan som upplåts eller är avsedda att upplåtas med hyresrätt för bostadsändamål till andra. Bostadsföretags uthyrning av bostäder Den huvudsakliga verksamheten för privatbostadsföretag är, med vissa undantag, att upplåta bostäder åt sina medlemmar med bostadsrätt. Det förekommer dock även att sådana företag hyr ut bostäder. Privatbostadsföretag beskattas enligt 39 kap. 25 § IL inte för hyresinkomsten vid upplåtelse av hyresrätter utan endast genom fastighetsavgiften. Därmed är de, till skillnad från fastig- hetsägare som upplåter hyresrätter i näringsverksamhet, inte före- mål för dubbelbeskattning. Privatbostadsföretag som upplåter bo- städer med hyresrätt bör därför inte omfattas av förslaget om avskaffad fastighetsavgift. Även bostäder i oäkta bostadsföretag kan upplåtas med hyres- rätt. På samma sätt som för andra konventionellt beskattade fastig- hetsägare som hyr ut bostäder dubbelbeskattas oäkta bostadsföre- tag för hyresinkomsten eftersom denna beskattas dels genom - beskattningen av näringsverksamheten, dels genom fastighets- avgiften som belöper på bostäderna. På grund av detta bör fastig- hetsavgiften för hyresbostäder som ägs av oäkta bostadsföretag slopas. Bostadsföretags upplåtelse av bostadsrätter Kommitténs uppdrag omfattar inte sänkt beskattning av privat- bostadsföretag. Sådana företag bör därför alltjämt betala fastighets- avgift för bostäder som upplåts med bostadsrätt, oavsett i vilken byggnadstyp bostäderna finns. Av kapitel 6 framgår att kommittén föreslår att fastighetsavgift inte bör betalas för bostäder som ägs av oäkta Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder bostadsföretag och som upplåts med bostadsrätt. Syftet med detta förslag är dock att införa en permanent skattelättnad för delägare i oäkta bostadsföretag. Förslaget föranleder ändringar i 1, 3, 4 och 5 §§ FAvL, att det införs fyra nya paragrafer, 3 a–3 c och 3 e §§, i FAvL samt att 3 a § flyttas till 3 d § FAvL. 5.4.1Delvis uthyrning av hyreshus och andra byggnader Kommitténs förslag: Fastighetsavgiften slopas inte för småhus eller ägarlägenheter som bara delvis upplåts med hyresrätt för bostadsändamål. Om en eller flera, men inte samtliga, bostads- lägenheter i ett hyreshus upplåts med hyresrätt för bostadsända- mål slopas fastighetsavgiften bara för dessa lägenheter. När det gäller ett småhus eller en ägarlägenhet bör det krävas att hela byggnaden är uthyrd för att fastighetsavgift inte ska betalas för den. En rätt till partiell nedsättning av fastighetsavgiften vid delvis uthyrning av t.ex. ett småhus skulle öppna upp för missbruk och komplicera regleringen på ett sätt som inte är motiverat. När det gäller bostadsdelen av ett hyreshus bör någon fastig- hetsavgift inte påföras om samtliga bostadslägenheter i hyreshuset är uthyrda. Fastighetsavgiften för dessa byggnader bör också kunna sättas ned om en eller flera av bostadslägenheterna i hyreshuset, fast inte samtliga, är uthyrda. I sistnämnda fall bör fastighets- avgiften minskas med så stor andel som dessa lägenheter utgör av det totala antalet bostadslägenheter. Nedanstående exempel illustrerar hur fastighetsavgiften bör minskas när en eller flera, men inte alla, bostadslägenheter i ett hyreshus hyrs ut. Exemplen gäller en hyreshusenhet som innehåller 10 bostadslägenheter, varav 7 är uthyrda på sådant sätt att fastig- hetsavgift inte ska påföras. Taxeringsvärdet för värderingsenheten för bostäder och värde- ringsenheten för tillhörande tomtmark är . Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder av detta belopp () är högre än fastighetsavgiften per lägenhet för samtliga lägenheter (10*1 217=12 170 kronor). Fastighetsavgiften ska därför beräknas efter avgiften per lägenhet. De uthyrda lägenheternas andel av avgiften uppgår således till (7/10*) och fastighetsavgiften ska minskas med detta belopp. Taxeringsvärdet för värderingsenheten för bostäder och värderingsenheten för tillhörande tomtmark är . av detta belopp () är lägre än fastighetsavgiften per lägenhet för samtliga lägenheter (10*1 217=12 170 kronor). Fastighetsavgiften ska därför beräk- nas efter taxeringsvärdet. De uthyrda lägenheternas andel av avgiften uppgår således till (7/10*) och fastighetsavgiften ska minskas med detta belopp. På samma sätt som gäller för delvis uthyrda småhus och ägarlägen- heter bör delvis uthyrda bostadslägenheter i hyreshus inte påverka avgiftsplikten, dvs. en delvis uthyrd lägenhet ska i detta samman- hang inte anses uthyrd. Förslaget tas in i den nya 3 b § FAvL. 5.4.2Småhus på ofri grund Kommitténs förslag: Fastighetsavgift ska inte betalas för små- hus på ofri grund om småhuset upplåts eller är avsett att upp- låtas med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad och om det är en näringsfastighet. Kommitténs förslag i avsnitt 5.4 att den kommunala fastighets- avgiften ska avskaffas för småhus som upplåts med hyresrätt för bostadsändamål avser småhus som ingår i samma taxeringsenhet som tomtmarken. För hus på annans mark, s.k. byggnad på ofri grund, gäller att huset och tomten ägs av två olika personer och Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder utgör två skilda taxeringsenheter.6 Även i dessa fall bör fastighets- avgiften för småhuset avskaffas om det upplåts med hyresrätt för bostadsändamål och uthyrningen sker i näringsverksamhet. Ett småhus på annans mark räknas i IL, och därmed i FAvL (8 §), som en fastighet, 2 kap. 6 § första stycket. En sådan byggnad i sig kan därför utgöra en näringsfastighet enligt 2 kap. 14 § IL. Som en förutsättning för att ett småhus på annans mark inte ska vara avgiftspliktigt enligt FAvL bör därför gälla, förutom att det upplåts med hyresrätt för bostadsändamål, att det är en närings- fastighet. När småhuset och tomtmarken ingår i skilda taxeringsenheter bör slopandet av fastighetsavgiften bara omfatta själva småhuset och inte tillhörande tomtmark. I dessa fall har tomtmarken helt eller delvis en annan ägare än småhuset. Det kan inte förutsättas att ägaren av tomtmarken har kännedom om huruvida ägaren av små- huset hyr ut detta och om uthyrningen i så fall sker inom ramen för en näringsverksamhet. Eftersom ägaren av tomtmarken typiskt sett inte kan anses känna till om villkoren för slopad fastighetsavgift är uppfyllda är det inte lämpligt att i dessa situationer slopa fastighets- avgiften även för tomtmarken. Förslaget innebär att ändringar görs i 3 d § FAvL (som har flyttats från 3 a § FAvL). 6 Egendom som ingår i en och samma taxeringsenhet måste ha samma ägarförhållanden, jfr 4 kap. 2 och 3 §§ FTL. Ett småhus och tillhörande tomtmark kan därför bilda olika taxeringsenheter även om viss, men inte fullständig, ägargemenskap råder, t.ex. om A, B och C äger marken men bara A äger huset. Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder 5.4.3Förslaget bör inte bara avse nyproducerade hyresbostäder Kommitténs bedömning: Förslaget om avskaffad fastighetsav- gift bör inte begränsas till fastigheter med visst värdeår. I kommitténs uppdrag ingår också att bedöma om förslagen till förändrade skatteregler ska gälla samtliga hyresbostäder eller exempelvis bara nyproducerade hyresbostäder eller hyresbostäder med en viss högsta ålder. Vid denna bedömning ska kommittén ta hänsyn till vilken fördelningsprofil olika alternativa regleringar har och föreslå den reglering som, utan att målet om ökat bostadsut- bud åsidosätts, kan förväntas i störst utsträckning komma hushåll med låga inkomster till del. Vid bedömningen av om kommitténs eventuella förslag ska omfatta samtliga eller bara vissa hyresbostä- der ska kommittén också eftersträva att så långt som möjligt uppnå skattemässig neutralitet mellan boende med hyresrätt och boende med bostadsrätt. Att avskaffa fastighetsavgiften för hyresfastigheter kan förvän- tas leda till en viss ökning i utbudet av hyresbostäder, främst genom nybyggnation men även genom att annan bebyggelse rustas upp eller byggs om till hyresbostäder. Om slopandet av fastighets- avgiften skulle avgränsas till att endast gälla nyproducerade hyres- bostäder, eller hyresbostäder i fastigheter med ett visst högsta värdeår, skulle ytterligare incitament till nybyggnation och renove- ring av fastigheter skapas eftersom skyldigheten att betala fastig- hetsavgift endast skulle upphöra då fastigheten renoverats och fått ett värdeår som medför att avgiftsplikten upphör. För att ett värde- år som motsvarar ombyggnadsåret ska bestämmas krävs att om- byggnadskostnadens storlek i förhållande till nybyggnadskostna- den överstiger 70 procent.7 Endast större renoveringar eller om- byggnationer kvalificerar därmed för ett nytt värdeår som är lika med ombyggnadsåret. Om fastighetsavgiften avskaffas generellt för bostäder som upplåts med hyresrätt ökar avkastningen efter skatt på nyinves- teringar i sådana fastigheter lika mycket som om endast nybygg- nation omfattas. Effekten på incitamenten till ombyggnation eller 7 SKV A 2012:12 allmänna råd om riktvärdeangivelser och grunderna för taxeringen och värdesättningen av hyreshus- och ägarlägenhetsenheter vid allmänna fastighetstaxering. Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder renovering är dock svagare eftersom fastighetsavgiften slopas oav- sett om en renovering genomförs eller inte. Dock finns redan en nedsättning av fastighetsavgiften efter värdeåret i dagens skattesystem. Incitamentet till upprustning skulle förstärkas om avgiften skulle bli permanent avskaffad när fastigheten får ett nytt värdeår. Skillnaden mot dagens system inträder dock först , varför nuvärdet av en utökad ned- sättning till noll även och framåt är lågt. Efter- som värdet av en begränsning efter värdeår är begränsat talar detta för att i stället avskaffa fastighetsavgiften generellt. Oavsett om fastighetsavgiften avskaffas för alla eller endast för vissa fastigheter ökar avkastningen på nybyggda fastigheter, vilket kommer fastighetens ägare till del. På kort sikt tillfaller värdet av en avskaffad fastighetsavgift därmed fastighetsägarna. Om fastighets- avgiften avskaffas för samtliga hyresfastigheter kommer den sänkta kostnadsnivån direkt alla fastighetsägare till del. Kostnadssänknin- gen frigör kapital i företagen som kan användas för investeringar. Marknadsvärdet på existerande fastigheter stiger också eftersom den sänkta kostnadsnivån ökar fastigheternas avkastning efter skatt. Effekten på fastighetspriserna avtar dock allt eftersom nyinvesteringar genomförs och utbudet ökar. Om avgiften i stället endast slopas för fastigheter med ett visst högsta värdeår ökar incitamenten att bygga nytt lika mycket som vid ett generellt slopande. Incitamenten att genomföra renove- ringar som ger fastigheterna nya värdeår kvarstår, men inget nytt kapital frigörs i företag som inte genomför åtgärder som medför att fastigheterna får nya värdeår. Eftersom avkastningen på äldre fastigheter inte påverkas vid ett slopande av avgiften för fastigheter med ett visst högsta värdeår påverkas inte marknadsvärdena på äldre fastigheter. Ett generellt slopande bedöms vara det alternativ som ger störst effekt på utbudet av hyresrätter på kort sikt eftersom den sänkta kostnadsnivån frigör större mängder kapital, och i ett större antal företag. Att slopa avgiften generellt är också enklare ur ett admini- strativt perspektiv. Dessutom medför ett sådant förslag i högre grad en ökad skattemässig neutralitet mellan boende med hyresrätt och boende med bostadsrätt än ett förslag om avskaffad fastighets- avgift som bara omfattar vissa hyresrätter. Kommittén ska även beakta fördelningseffekter och föreslå den reglering som, utan att målet om ökat bostadsutbud åsidosätts, kan förväntas i störst utsträckning komma hushåll med låga inkomster Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder En sänkt kostnadsnivå för hyresvärden kan i viss mån för- väntas överföras till hyresgästerna i form av lägre hyror.8 I den mån så sker påverkas hyrorna i de fastigheter där fastighetsavgiften avskaffas direkt. Dessa hyror påverkar dock indirekt även hyrorna i resten av hyresbostadsbeståndet eftersom de ingår i jämförelse- materialet som ligger till grund för framtida hyresförhandlingar. Hyressänkningen kommer därför alla hyresgäster till del, direkt eller indirekt på . Hushåll med låga inkomster får därför del av en hyressänkning till följd av en sänkt kostnadsnivå i fastighetsföretagen i lika stor omfattning om avgiften avskaffas generellt eller bara för fastigheter med ett visst högsta värdeår. Mot bakgrund av detta gör kommittén bedömningen att den slopade fastighetsavgiften för bostäder i hyreshusenheter som upplåts med hyresrätt bör omfatta samtliga fastigheter, utan begränsningar efter värdeår. 5.4.4Ett av flera småhus på samma värderingsenhet mark hyrs ut Kommitténs förslag: Om det på en värderingsenhet för tomtmark finns flera småhus som är uppförda varav minst ett, men inte samtliga, upplåts eller avses upplåtas med hyresrätt för bostads- ändamål i näringsverksamhet ska tomtmarken anses höra till det eller de uppförda småhus som inte är befriade från avgiftsplikt på grund av uthyrning för bostadsändamål. fastighetsavgift ska enligt 3 § första stycket a och b FAvL betalas för småhus som är uppfört samt för tillhörande tomtmark. Fastighetsavgiften uppgår till eller högst av småhusets och tomtmarkens värde. Om av småhusets värde understiger det fasta beloppet har värdet av tomtmarken betydelse för fastighetsavgiftens storlek. Det förekommer att det på en värderingsenhet för tomtmark finns flera småhus som är uppförda. Om minst ett av dessa upplåts eller är avsett att upplåtas med hyresrätt för bostadsändamål i närings- 8 Sänkningen av hyran till den nya jämviktsnivån sker genom en anpassning av hyresnivåerna . Anpassningen kan ske antingen genom att hyran sänks eller genom att den inte stiger lika snabbt som hade varit fallet om fastighetsägarens kostnader inte sänkts till följd av den slopade fastighetsavgiften. Förbättring av den skattemässiga ställningen för hyresbostäder verksamhet ska, enligt kommitténs förslag, fastighetsägaren inte betala fastighetsavgift för småhuset. Frågan är dock hur tomtmarken ska hanteras i en sådan situation.