sou · H2B367 · 2014-09-19 00:00:00 — För att studera om den nuvarande nivån på beviljandet av sjukpenning och sjukersätt- ning är långsiktigt stabil analyserades hur mycket av den histo- riska utvecklingen av sjukfrånvaron som kan förklaras av demografiska förändringar och hur det framtida beviljandet av sjukpenning och sjukersättning utvecklas vid konstanthållen sjukskrivningsrisk i olika demografiska grupper. Inom ramen för granskningen genomfördes registeranalyser, baserade på uppgifter från . Uppgifter behandlades om hela befolkning avseende bland annat erhållen sjuk- penning eller sjukersättning, diagnos, kön, ålder, födelseland, sysselsättning, yrke och utbildning. Sjukskrivning över generationer (24) Uppdraget är en fortsätt- ning på ett tidigare regeringsuppdrag, Sjukskrivningsmönster över livscykeln och mellan generationer, och syftar till att närmare undersöka vad som kan ha betydelse för den överfö- ring av sjukskrivningsmönster från föräldrar till deras barn som konstaterades i det projektet. Inom ramen för projektet genomförs registeranalyser baserade på uppgifter från och . Uppgifter behandlas om samtliga personer i födda –1980 med årliga uppgifter om bland annat antal dagar med förmåner från sjukförsäkringen, diagnos (), biologiska för- äldrar, sysselsättning, inkomst, civilstånd, födelseland, med- borgarskap, familjetyp och antal hemmavarande barn (SCB). I det tidigare nämnda projektet och sjukfrånvaro i psykiska diagnoser (6) granskas bland annat om handläggningen hos skiljer sig åt mellan olika diagnoser och hur sjukförsäkringssystemet möter individer som har en psykisk diagnos. Uppgifter har inhämtats från . I det tidigare nämnda projektet reformer inom tillfällig föräldrapenning (8) granskades bland annat arbete med att förhindra fusk och fel inom den tillfälliga föräldrapenningen. Uppgifter inhämtades från . I det tidigare nämnda projektet av insatser inom rehabiliteringsgarantin (21) granskas om landstingens behand- lingar inom ramen för rehabiliteringsgarantin i högre utsträck- ning leder till återgång i arbete jämfört med andra behand- lingar. I det tidigare nämnda projektet av beslut om statlig assi- stansersättning (10) kommer bland annat tänkbara orsaker till förändringar av utfallet av beslut om assi- stansersättning att undersökas, vilket kräver en analys av de bedömningar som handläggarna gjort i samband med beslut. Uppgifter har inhämtats från och Social- styrelsen. Följande projekt har genomförts efter överenskommelse med den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, som regeringen har uttalat att ISF ska bistå. Det tidigare nämnda projektet av flöden mellan sjukför- säkringen och arbetslöshetsförsäkringen (20) syftade bland annat till att analysera flödena mellan sjukförsäkringen och arbets- löshetsförsäkringen och de drivkrafter och hinder som finns för att röra sig mellan dem. Uppgifter från , Arbetsförmedlingen, IAF och behandlades. I följande regeringsuppdrag har det varit nödvändigt att behandla personuppgifter för att kunna besvara uppdraget, men uppgifterna har behandlats utanför ISF. ISF har framhållit att dessa typer av uppdrag dock bör kunna lösas av ISF utan att myndigheten behö- ver göra sig beroende av en utomstående part. Sjukskrivningsmönster över livscykeln och mellan generationer. Uppdraget innebar att undersöka om det finns något samband mellan långtidssjukfrånvaron hos föräldrar och deras barn i vuxen ålder. Uppdraget genomfördes som ett samarbetspro- jekt med IFAU, som också svarade för all personuppgiftsbe- handling. Uppgifter behandlades om samtliga vuxna personer i i åldrarna 16–, bland annat avseende årliga upp- gifter om biologiska barn, sysselsättning, inkomst, vilka per- soner som delar hushåll och antal dagar med förmåner från sjukförsäkringen. Uppgifterna hämtades från IFAU:s databas, som bygger på uppgifter från bland annat SCB och . Prisbildning på tandvård. Projektet syftar till att studera om det nya tandvårdsstöd som infördes har lett fram till en överkonsumtion av tandvård. Ett delsyfte är att studera hur införandet av högkostnadsskyddet 2002 för påverkat konsumtionen av tandvård. Projektet genomförs av på uppdrag av ISF. Inom ramen för projektet genomför registera- nalyser baserade på uppgifter från och . Uppgifter behandlas om alla som har fått ersättning av från tandvårdsförsäkringen och vilka åtgär- der de fått, bland annat avseende kön, ålder och tandvårdsåt- gärd, pris (), inkomst och utbildning (SCB). Personuppgifter har behandlats inom 20 egeninitierade projekt som kan hänföras till detta område. Effekterna av avvecklingen av socialförsäkringsnämnderna (25) Syftet med projektet är att genom olika typer av analys studera effekterna av avvecklingen av socialförsäkringsnämnderna. Sambandet mellan socialförsäkringsnämndernas sammansättning och beviljandefrekvensen av sjuk- och aktivitetsersättning analyseras. Inom ramen för projektet genomförs register- analyser baserade på uppgifter från . Uppgifter behandlas om socialförsäkringsnämndsledamöter, bland annat avseende partipolitisk tillhörighet, kön, ålder, mandatperiod och vilken nämnd man tillhört. Uppgifter behandlas också om personer som vars rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning har prövats, bland annat avseende beslutsutfall, diagnos, ålder, kön, sysselsättning, utbildningsnivå m.m. Ekonomiska incitament i bostadsbidraget. Projektet syftade till att undersöka om införandet av individuella inkomstgränser för makar och sammanboende i bostadsbidraget har haft någon effekt på arbetsutbudet, och om reformen har påverkat beroendet av försörjningsstöd eller ökat benägenhet att separera. Inom ramen för projektet genomfördes registeranalyser baserade på uppgifter från och . Uppgifter behandlades om personer som har fått bostadsbidrag –2008, bland annat avseende beviljat bostadsbidrag, uppgifter om bostadens storlek och hushållsammansättning, kön, ålder, civilstånd, födelseland, utbildningsnivå, arbetsmarknads- status, inkomst () och ekonomiskt bistånd (). Ekonomiska incitament i föräldraförsäkringen. Projektet syftade till att analysera vilken effekt ekonomiska incitament har för hur många föräldrapenningdagar som nyttjas och hur fördelas mellan kvinnor och män, att undersöka i vilken utsträckning det höjda inkomsttaket ökat andelen vårdnadsha- vare med SGI över 7,5 prisbasbelopp som använder föräldra- penning och tillfällig föräldrapenning, samt att utvärderas om männens andel av föräldrapenninguttaget förändrats som en följd av de höjda ersättningsnivåerna. Inom ramen för pro- jektet har registeranalyser genomförts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om samtliga barn vars vårdnadshavare är berättigade till föräldrapenning och/eller tillfällig föräldrapenning , bland annat avseende utbetald föräldrapenning, kön, ålder, medbor- garskap, bosättningskommun, utbildningsnivå m.m. Uppgifter har även behandlats om deras barn, bland annat avseende kön, födelsedatum, medborgarskap och om barnet är adopterat. Jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Projektet syftade till att undersöka i vilken utsträckning tre reformer har påverkat för- äldrarnas uttag av föräldrapenning – införandet av den första reserverade månaden för barn födda , den andra reserverade, den andra reserverade månaden för barn födda , och jämställdhets- bonusen för barn födda . Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på upp- gifter från . Uppgifter har behandlats om samtliga barn vars vårdnadshavare är berättigade till föräldra- penning under vissa perioder, bland annat avseende utbetald föräldrapenning, kön, ålder, medborgarskap, bosättnings- kommun, utbildningsnivå m.m. Uppgifter har även behandlats om deras barn, bland annat avseende kön, födelsedatum, med- borgarskap och om barnet är adopterat. Analys av perioddata inom föräldraförsäkringen. Projektet syf- tade till att beskriva hur föräldraförsäkringen har använts för barn födda och . Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om föräldrar till alla barn födda i åren 1994, 1995, 2001, 2002 och 2006, bland annat avseende antal föräldrapenningdagar, kön, ålder, medborgarskap, bosättningskommun, utbildningsnivå m.m. Uppgifter har även behandlats om deras barn, bland annat avseende kön, födelsedatum, medborgarskap och om barnet är adopterat. Långsiktiga effekter av föräldrapenninguttaget. Projektet syftar till att undersöka i vilken utsträckning de två månaderna som är reserverade för vardera föräldern i föräldrapenningen har påverkat uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av barn och utvecklingen av föräldrarnas inkomster. Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på uppgif- ter från . Uppgifter har behandlats om samtliga barn vars vårdnadshavare är berättigade till föräldra- penning under vissa perioder, bland annat avseende utbetald föräldrapenning, kön, ålder, medborgarskap, bosättnings- kommun, utbildningsnivå m.m. Uppgifter har även behandlats om deras barn, bland annat avseende kön, födelsedatum, med- borgarskap och om barnet är adopterat. Långsiktiga effekter av vårdbidraget (26). Projektet syftar till att undersöka hur föräldrarnas arbetsutbud, sjukskrivning och ekonomiska situation i övrigt påverkas när de får ett barn med särskilda behov och föräldrarna får vårdbidrag för barnet. Analysen genomförs genom att undersöka den ekonomiska situationen för föräldrar som har vårdbidrag och jämföra med andra föräldrar som får barn . Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på upp- gifter från och . Uppgifter har behandlats om föräldrar till barn födda –2010 och deras barn, bland annat avseende sjukpenning, kön, ålder, utbildningsnivå, arbetsinkomster, inskrivningstid hos Arbetsförmedlingen () och ekonomiskt bistånd (). Det tidigare nämna projektet skillnader i bedömningen av rätten till vårdbidrag (15) syftade bland annat till att pröva om struktur och språk enligt funktionstillståndsklassificerings- systemet ICF-CY kan användas vid handläggning av vårdbidrags- ärenden för att göra utredningar och beslut tydligare och mer enhetliga. Uppgifter inhämtades från . I det tidigare nämna projektet bilstöd till personer med funktionshinder (17) undersöks bland annat om regelverk och rättspraxis är tillräckligt vägledande för när myndigheten ska besluta om anpassningar. Uppgifter har inhämtats från och . Unga med sjuk- och aktivitetsersättning del 1 (27). Syftet med projektet var att beskriva den senaste utvecklingen av unga med aktivitetsersättning samt att analysera egenskaper och faktorer som påverkar sannolikheten att dels beviljas aktivitet- sersättning, dels bli kvar med ersättning . Inom ramen för projektet genomfördes registeranalyser baserade på uppgifter från . Uppgifter behandlades om hela befolkningen i åldern , bland annat avseende kön, ålder, utbildningsnivå, utrikes född, diagnos, erfarenhet av sjukskrivning och arbetslöshet, mottagande av SA, sysselsätt- ningsstatus inkomster etc. I det tidigare nämnda projektet för utfallet i sjukskrivningsprocessen (19) studeras bland annat hur uppfattningar om handläggarskap, tjänstemannaroll, regelverk och metoder bland handläggare påverkar sannolikheten för interventioner i sjukfallet och på sjukfallets längd. Uppgifter har inhämtats från . Effekter av tidiga insatser i sjukfallet (28). Projektet syftade till att studera hur tidiga insatser i sjukskrivningsprocessen påverkar den försäkrades långsiktiga möjligheter på arbetsmarknaden. analyserades sannolikheten att efter insatsen kvarstå i sjuk- skrivning, att beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning, att övergå till Arbetsförmedlingen, och att vara i arbete. Inom ramen för projektet användes registerdata från . Upp- gifter behandlades om sjukskrivna som påbörjade en sjukskriv- ningsepisod , bland annat avseende kön, ålder, utbildningsnivå, utrikes född, erfarenhet av sjukskrivning och arbetslöshet, mottagande av sjuk- eller aktivitetsersättning, sysselsättningsstatus, tidigare inkomster m.m. Egenföretagares uttag av sjukpenning och tillfällig föräldrapenning del 1(29). Projektet syftade till att analysera företagares nyttjande av sjukförsäkringen och tillfällig föräldrapenning för vård av barn, med särskilt fokus på skillnader i nyttjande och villkor mellan företagare med olika företagsformer och vald karenstid i sjuk- försäkringen. Inom ramen för projektet har registeranalyser genomförts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om alla företagare i som driver enskild firma, handelsbolag, kommandit- bolag eller aktiebolag och som har en inkomst som överstiger av ett prisbasbelopp, bland annat avseende perioder med sjukpenning, utbetald tillfällig föräldrapenning, inkomst, ålder, kön, födelseland, antal barn, diagnos, sysselsättningsstatus, branschtillhörighet och utbildningsnivå. Det tidigare nämnda sjuk- och aktivitetser- sättning del 2 (18) syftade bland annat till att granska beslutsunderlag vid prövningen av rätten till aktivitetsersättning. Uppgifter från behandlades. Effekter av insatser inom Dirigo (30). Projektet syftade till att ta reda på vilka effekter insatserna inom utvecklingsprojektet , har haft för deltagarnas efterföljande, i) mottagande av ersättning från sjukförsäkringen, ii) konsumtion av vård och läkemedel, och iii) arbetsmarknadsstatus. Dirigo bedrivs som ett samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och är riktat mot långtidssjukskrivna unga. Inom ramen för projektet genomförs registeranalyser baserade på uppgifter från och . Uppgifter behandlades om unga personer som uppfyllde kriterierna för deltagande i Dirigo , bland annat avseende kön, ålder, utbildningsnivå, utrikes född, diagnos, erfarenhet av sjukskrivning och arbetslöshet, mottagande av sjuk- eller aktivitetsersättning, sysselsättningsstatus () samt vårdkonsumtion i form av vårdbesök samt förskrivningar av läkemedel (). Egenföretagares uttag av sjukpenning och tillfällig föräldrapen- ning del 2 (31). Projektet syftade till att analysera om förläng- ningen av karenstiden i sjukförsäkringen från 1 och ändringen av beräkningen av tillfällig föräldrapenning för egenföretagare, som trädde i kraft , har påverkat sannolikheten för egenföretagare att dels påbörja en sjukskriv- ning som varar än , dels få ersättning för vård av barn. Inom ramen för projektet har registeranalyser genom- förts baserade på uppgifter från . Uppgifter har behandlats om alla företagare i som driver enskild firma, handelsbolag, kommanditbolag eller aktiebolag och som har en inkomst som överstiger av ett prisbasbelopp, bland annat avseende perioder med sjuk- penning, utbetald tillfällig föräldrapenning, inkomst, ålder, kön, födelseland, antal barn, diagnos, sysselsättningsstatus, branschtillhörighet och utbildningsnivå. Effekter av sjukfrånvaro (32). Projektet syftar till att undersöka effekterna av att beviljas och motta ersättning från sjukförsäk- ringen jämfört med att inte beviljas, och därmed inte heller motta, ersättning, genom att utnyttja den rutin Försäkrings- kassan använder för slumpmässig fördelning av omprövnings- ärenden mellan olika beslutsorter. Inom ramen för projektet genomförs registeranalyser baserade på uppgifter från och . Uppgifter behandlas om personer som ansökte om sjukpenning 20092012 och fick avslag, men som därefter ansökte om omprövning av beslutet, bland annat avseende kön, ålder, utbildningsnivå, utrikes född, diagnos, erfarenhet av sjukskrivning och arbets- löshet, mottagande av sjuk- eller aktivitetsersättning, syssel- sättningsstatus, inkomster () och vård- konsumtion i form av vårdbesök samt förskrivningar av läkemedel (). Tidig ålderspensionering och ändringar i sjukförsäkringssystemet (33). Projektet syftar till att kartlägga förändringar i inflödet till ålderspension och beskriva vad som karakteriserar individer som går i tidig ålderspension. I studien kommer att undersökas om det har skett en förändring i karakteristika såsom sjukfallshistorik, inkomsthistorik, yrke, sektor och socioekonomisk tillhörighet hos individer som går i tidig ålderspension. Vidare är syftet att studera huruvida det finns en samvariation mellan ett minskat utnyttjande av sjukförsäkringen och ett ökat antal som går i tidig ålderspension. Inom ramen för projektet genomförs registeranalyser baserade på uppgifter från och . Uppgifter behandlas om samtliga personer i befolkningen som föddes –1950, bland annat avseende inkomst, utbildning, sektorstillhörighet, sysselsättning, sjukfallshistorik samt individspecifika faktorer så som kön, ålder, födelseland, boendelän och familjetyp (SCB) samt sjukersättningsepisoder, diagnoser och typ av sjukersättning (). Pensionsutfall för utlandsfödda (34). Projektet syftar till att granska konsekvenserna av hur regelverket om ålderspension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är utformat för per- soner som är bosatta i men födda utanför EU, samt vilken betydelse bilaterala avtal om pensioner mellan och dessa personers födelseländer får för deras pensioner. Inom ramen för projektet kommer registeranalyser att genom- föras baserade på uppgifter från . Eventuellt kan uppgifter även behöva inhämtas från . Uppgifter kommer att behandlas om per- soner som uppbar pension –2012, bland annat avseende intjänade pensionsrätter, pensionsbehållning, utbetalt belopp uppdelat på de olika pensionsformerna, födel- seland, invandringsår, ålder, kön och utbildningsnivå. Pensionsprognoser och pensionsutfall (35). Projektet syftar till att undersöka hur väl pensionsprognoserna stämmer överens med pensionsutfallen och därmed ytterst i vilken utsträckning prognosen är meningsfull för pensionsspararnas möjlighet att planera inför sin pension. Inom ramen för projektet kommer registeranalyserna att genomföras baserade på upp- gifter från och . Uppgifter kommer att behandlas om alla personer i befolkningen som föddes –1964, bland annat avseende prognoserna i kuvertet samt individdata avseende pensioneringsdatum, typ av pension, belopp (inkomstpension, tilläggspension, premie- pension och garantipension), omfattning på pensionsuttaget () och olika demografiska bakgrunds- variabler samt inkomstvariabler (SCB). I flera egeninitierade projekt har uppgifterna behandlats utanför ISF – antingen av ett universitet eller av en annan myndighet. 3 av dessa projekt är dock sådana att de enligt ISF:s uppfattning bör kunna genomföras av ISF utan bistånd med personuppgiftsbe- handlingen från utomstående. Ett av projekten – Sjukskrivnings- mönster i ett livscykelperspektiv – skillnader mellan kvinnor och män – som genomfördes som ett samarbetsprojekt med IFAU och där IFAU också var ansvarig för behandlingarna, har numera lagts ner på grund av att IFAU inte har haft möjlighet att tillhandahålla de personella resurser som krävs för att kunna slutföra projektet. Fondval, risk och avkastning i premiepensionssystemet. Projektet syftar till att undersöka val inom premiepensionen i relation till avkastning och risk för olika val. Projektet genomförs i samarbete med , som också svarar för all person- uppgiftsbehandling. Uppgifter behandlas om samtliga personer som har fonder i premiepensionssystemet, bland annat avseende pensionsrätter och tillgångsportfölj, information om de fonder som ingår i premiepensionssystemet (), bostadsort, civilstånd, inkomst och förmögenhet (SCB). Hälsoeffekter av tidigare pensionering. Projektet syftar till att undersöka vad pensioneringstidpunkten har för effekt på indi- videns framtida hälsa efter pensionering. Som utfallsmått studeras mortalitet fram till , förekomst av olika diagnoser och inläggning på slutenvårdsinrättning. Uppdraget genomförs som ett samarbetsprojekt med IFAU, som också svarar för all personuppgiftsbehandling. Uppgifter behandlas om alla män som var statligt anställda , bland annat avseende ålder, kön, födelseår, utbildning, inkomster, pension, arbetsmarknads- sektor, bransch, yrkeskategori, diagnos vid inläggning, dödsorsak och diagnos samt episoder vid inläggning. Uppgifterna har hämtats från IFAU:s databas, och består bland annat av uppgifter från och dödsfallsregister samt olika register från SCB. ISF har behandlat känsliga personuppgifter i 35 projekt. 15 av dessa har varit regeringsuppdrag och 20 har varit egeninitierade. I samt- liga av dessa har uppgifter från eller Pensions- myndigheten behandlats. I några projekt har även uppgifter från andra myndigheter behandlats. Känsliga personuppgifter kan inte behandlas i andra fall Projektet skillnader i sjukförsäkringens utfall innebar bland annat att ISF undersökte utvecklingen av oförklarade skillnader i sjukförsäkringens utfall och hur utvecklingen relaterar till de institutionella förändringarna inom sjukförsäk- ringsadministrationen. Inom ramen för projektet genomfördes registeranalyser med data på aggregerad nivå från Försäkrings- kassan. Regeringsuppdraget om tillämpning av de nya reglerna inom sjukersättningen innebar att ISF skulle granska om de nya regler inom sjukförsäkringen som infördes fått genomslag i Försäkrings- kassans tillämpning och om de tillämpas rättssäkert, likformigt och effektivt. Inom ramen för projektet genomfördes olika analyser av registerdata på aggregerad nivå och av uppgifter ur ärendeakter från . hantering av underlag för beslut om sjukpenning. Uppdraget var att genomföra en granskning av Försäkrings- kassans hantering av de underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning och lämna förslag på åtgärder som Försäkrings- kassan borde vidta för att uppnå korrekta och rättssäkra beslut om sjukpenning. I det egeninitierade projektet hos och granskar ISF och hantering av återkrav med fokus på styrning och tillämpning. Inom ramen för projektet genom- förs olika analyser av registerdata på aggregerad nivå och av uppgifter ur ärendeakter från . Bostadstillägg för pensionärer. I regleringsbreven fick ISF i uppdrag att mäta och analysera kvaliteten i hanteringen av bostadstillägg hos och . På grund av de begränsade möjligheterna att hantera känsliga personuppgifter har det inte varit möjligt att kvantitativt analysera vilka som får bostadstillägg på något djupare sätt än vad som är möjligt med grovt aggregerade data. Centralt i uppdraget är att granska kvaliteten i ärendehand- läggningen. Detta görs genom en granskning av ärendeakter där de uppgifter som finns i det enskilda ärendet samlas in och analyseras för att bedömningar ska kunna göras om det finns brister i effektiviteten i handläggningen eller i tillämpningen av gällande regler. Myndigheternas akter är elektroniskt lagrade och innehåller i många fall känsliga uppgifter. ISF har bedömt att projektet inte är ett forskningsprojekt och det saknas där- för lagstöd för att inhämta uppgifterna elektroniskt. Det inne- bär att sammanställningar av enkla uppgifter i alla ärenden eller stora urval inte kan göras. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv.