sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — Det finns ett sam- band mellan arbetsmiljö och risken att drabbas av depression för både kvinnor och män. Höga krav och låg kontroll i arbetet lik- som en obalans mellan ansträngning och belöning ökar risken för sjukfrånvaro med psykiatrisk diagnos. 4.Bemötandet inom hälso- och sjukvården och ska vara medvetet och lika för kvinnor och män. Ala-Mursula , , , , , och (2006) Long hours in paid and domestic work and subsequent sickness absence: does control over daily working hours matter? Environ Med, 63, 608–16. , , , , och (2013) Barnafödande, sjuklighet och sjukfrånvaro: en studie av tvilling- systrar. Sektionen för försäkringsmedicin, , . Angelov , Per , och (2011) Kvinnors och mäns sjukfrånvaro. Armansdottir , , och (2013) Cumulative incidence of sickness absence and disease burden among the newly sick-listed, a cross-sectional population-based study. BMC Public Health, 10;13:329. och (2013) Könsskillnader i preferenser för sjukfrånvaro. Azevedo , Archana Singh-Manoux, , , , , och (2014) Sleep duration and sleep disturbances partly explain the association between depressive symptoms and cardiovascular mortality: the cohort study. J Sleep Res, 23, 94–7. (2013a) Work capacity and mental health – the phenomena and their importance in return to work. , , , , Margda och (2013b) Capacity to work while depressed and anxious – a phenomenological study. Disabil Rehabil, Sep;35, 1705–11. , , och (2008) Explaining the social gradient in long-term sickness absence: a prospective study of Danish employees. J Epidemiol Community Health, 62, 181–3. , , och (2007) Mental health problems and healthcare contacts in an urban and a rural area. Comparisons of two Swedish counties. Nord J Psychiatry., 61, 40–6. , , , och (2011) Is mobility in the labor market a solution to sustainable return to work for some sick listed persons? J Rehabil, 21, 355–65. Elovainio , , , Tuula , , och (2013) Perceived organizational as a predictor of long-term sickness absence due to diagnosed mental disorders: results from the prospective longitudinal Finnish Public Sector Study. Social Science and Medicine, , 39–47. (2005) Manligt läkarskap, kvinnliga läkare och normala kvinnor. (2013a) Kvinnors sjukfrånvaro. Redovisning av regeringsuppdrag, dnr . (2013b) Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser. Redovisning av regeringsuppdrag, dnr . (2010) Sjukskrivning i olika yrken. Antal ersatta sjukskrivningsdagar från per anställd . (2009) Sjukfrånvaron i – på väg mot europeiska nivåer? Utvecklingen i åtta länder 1990–2007. Folkhälsofrågor ur ett genusperspektiv, , , 2008. Hensing , och (2006) Increase in sickness absence with psychiatric diagnoses in . A general population-based epidemiologic study of age, gender and regional distribution. BMC Medicine, 22, 4; 19. Hensing , , Margda , och (2013) Self-assessed mental health problems and work capacity as determinants of return to work – a prospective general population based study of individuals with all cause sickness absence. BMC Psychiatry ;13:259. , och (2013) identification of work-related stress predicted sickness absence in employed women with musculoskeletal or mental disorders: a prospective, longitudinal study in a primary health care setting. Disabil Rehabil, 35, 418–26. , och (2010) – bakgrund, metod och resultat. , , , , , och (2014) The relation between psychosocial risk factors and cause-specific long-term sickness absence. , Feb 24. [Epub ahead of print]. , , och (red. )(2013) Försäkringsmedicin. , , , (2010) Socioeconomic status and duration and pattern of sickness absence. A 1-year follow-up study of 2331 hospital employees. BMC Public Health, 10, 643. Laaksonen , , , , och (2010) Gender differences in sickness absence – the contribution of occupation and workplace. Scand J Work Environ Health, Sep;36, 394–403. Lagerfeld , Ute , , , Moniec C Vlasveld, , , , , och (2010) Factors Associated with Work Participation and Work Functioning in Depressed Workers: A . J Rehabil, . Lauber och (2010) Low mood and employment: when affective disorders are intertwined with the workplace – a UK perspective. Int Rev Psychiatry, 22, 173–82. , , , , Patrici och (1996) The Person-Environment- Occupation Model: A transactive approach to occupational performance. , 63, 9–23. , , och jr (2013) The influence of perceived stress and musculoskeletal pain on work performance and work ability in Swedish health care workers. Environ Health, , (e-pub ahead of print). Löve , , och (2013) Explaining the social gradient in sickness absence: a study of a general working population in . BMC Public Health, 13, 545. Löve , , och (2012) Can work ability explain the social gradient in sickness absence: a study of a general population in . BMC Public Health, 12, 163. Lynöe , , , och (2013) Does feeling respected influence return to work? Cross-sectional study on sick-listed patients' experiences of encounters with social insurance office staff. BMC Public Health, 13, 268. Maeland , , , Inga H , Liv H , , och (2013) Sick-leave decisions for patients with severe subjective health complaints presenting in primary care: a cross- sectional study in , , and . , 31, 227–34. , och (2011) Can general practitioners identify people with distress and mild depression? A meta-analysis of clinical accuracy. J Affect Disord, 130, 26– 36. Kanter Rosabeth (1977/1993) Men and Women of the Corporation, : Basic Books. Mussener , , och (2008) Positive experiences of encounters with healthcare and social insurance professionals among people on long-term sick leave. J Rehabil Med, 40, 805–11. Ndjaboue , , , och (2014) Effort--reward imbalance and medically certified absence for mental health problems: a prospective study of white-collar workers. Environ Med, 71, 40–7. Rutz , , , och (1995) Prevention of male suicides: lessons from the study. , 345, 524. SBU (2003) Sjukskrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt. Rapport nr 167. SBU (2014) Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom. En systematisk litteraturöversikt. SBU- rapport nr 223. SCB (2012) På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet. Sivertsen , , , och (2009a) Does insomnia predict sick leave? J Psychosom Res, 66, 67–74. Sivertsen , , Dag Neckelmann, , , , , och (2006) The long-term effect of insomnia on work disability: the HUNT-2 historical cohort study. Am J Epidemiol, 163, 1018–24. Sivertsen , , , , , och (2009b) Insomnia and long sleep duration are risk factors for later work disability. J Sleep Res, 18, 122–8. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. , och (2012) Multiple Social Roles, Health, and Sickness Absence – A Five- Year Follow-Up Study of Professional Women in . Women and Health, 52, 336–351. (2008a) Domestic Workload and Multiple Roles. Epidemiological findings on health and sickness absence in women. , och (2008b) Associations between strain in domestic work and self-rated health: A study of employed women in . , 36, 21–27. Stansfeld , , , , och (1995) Sickness absence for psychiatric illness: the . Social Science & Medicine, 40, 189–97. Stansfeld , , och (2011) Occupation and mental health in a national UK survey. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 46, 101–110. , , och (2009) 'I lose all these hours...'--exploring gender and consequences of dilemmas experienced in everyday life with coeliac disease. , 23, 342–52. Tjulin , , och (2011) The social interaction of return to work explored from co-workers experiences. Disabil Rehabil, 33, 1979–89. Upmark , och (2007) Gender differences in experiencing negative encounters with healthcare: a study of long-term sickness absentees. , 35, 577–84. Upmark , och (2011) Negative encounters with social insurance officers: experiences of women and men on long-term sick leave. , 20, 309–17. Valian (1999) Why so slow? The advancement of women. MA: Education. , , , , Tuula , , , , , och (2010) Patient overcrowding in hospital wards as a predictor of diagnosis- specific mental disorders among staff: a 2-year prospective cohort study. J Clin Psychiatry, 71, 1308–12. , , , , , och (2008) The influence of household work and of having children on sickness absence among publicly employed women in . , 36, 564–72. , , och (2004) Domestic strain: A hindrance in rehabilitation? Sc J of Caring Sciences, 18, 49–56. , , , och (2003) Clients perceptions of contacts with professionals within health care and social insurance officers. , 31 (4), 275–82. 5.Kvinnor, män och inkomster efter arbetsolyckor Studier av andra länder än visar att de som råkat ut för en arbetsskada gör en stor inkomstförlust på kort sikt, men att det delvis sker en återhämtning på . Inkomstutvecklingen för dem som råkat ut för arbetsskador som har lett till längre sjukfrån- varo (ofta mätt som ) är dock betydligt sämre än för dem med som inte råkat ut för en arbetsskada eller dem som har haft en kortare sjukfrånvaroperiod till följd av en arbetsskada. Detsamma gäller arbetskraftsdeltagandet.1 Förklaringar till lägre inkomster och sämre inkomstutveckling efter en arbetsolycka kan t.ex. vara att den arbetsskadade har fått nedsatt arbetsförmåga och därmed lägre produktivitet än före olyckan eller att arbetsgivare diskriminerar dem som råkat ut för en arbetsskada i rekryterings- och befordringsprocessen, då de tolkar skadan som en signal på lägre produktivitet. En annan orsak kan vara att det finns kompen- serande högre löner för riskfyllda jobb och att arbetsskadade byter till arbeten med mindre risker efter olyckan och därmed en lägre lön. och Galizzi har i en serie artiklar studerat skillnader i arbetskraftsdeltagande och inkomster mellan män och kvinnor i som råkat ut för arbetsskador. De visar att kvinnors inkomstersättning som andel av den tidigare inkomsten är lägre efter en arbetsskada än vad den är för män (och Galizzi, 1999), att kvinnors arbetskraftsdeltagande efter en arbetsskada minskar mer än mäns samt att kvinnors löneutveckling påverkas mer negativt än mäns efter en arbetsskada (och Galizzi, 2003a). och Galizzi (2003b) har även studerat längden på mäns och kvinnors frånvaroperioder efter en arbetsskada, men där finner de inga könsskillnader. och Galizzi (2003a) prövar olika hypoteser till varför kvinnor som har drabbats av en arbetsskada har sämre inkomst- utveckling än män. De studerar om kvinnor i högre grad än män 1 Se t.ex. och Galizzi (1998, 1999, 2003a och 2003b), Reville (1999), Reville och Schoeni (2001), Reville m.fl. (2002) och Woock (2009) för studier över arbetsskador i ; Chrichton, och (2005) för olyckor (inkl. arbetsolyckor) i ; m.fl. (2006) och Campolieti och Krashinsky (2004) för samt Mazzolini (2013) för arbetsplatsolyckor i . drabbas av allvarligare skador eller upprepade skador och därmed i större grad drabbas av nedsatt arbetsförmåga, om de i högre utsträckning än män arbetar deltid eller lämnar arbetskraften efter en arbetsolycka samt om de mindre ofta återvänder till sin gamla arbetsgivare efter en olycka och därmed förlorar jobbspecifikt humankapital eller lämnar för mindre riskfyllda jobb som ger lägre lön efter olyckan. De finner att skillnader i mäns och kvinnors arbetsutbud kan förklara en del av könsskillnaden i inkomst- utveckling, men inte hela skillnaden. Övriga förklaringar får de inget stöd för. De formulerar utifrån dessa resultat en hypotes om att kvinnor är utsatta för diskriminering. och Galizzi menar att en kvinna som råkar ut för en arbetsskada kan förstärka arbets- givares tankar om att män är mer produktiva och har högre arbets- kapacitet än kvinnor eller att kvinnor behöver skyddas från farliga arbeten och att de därför hellre anställer eller befordrar män. Alter- nativt anser arbetsgivare att män har högre arbetsmoral (work commitment) än kvinnor och att män som är frånvarande till följd av en arbetsskada verkligen har nedsatt arbetsförmåga, medan arbets- givare kan bli osäkra på att kvinnors frånvaro verkligen är relaterad till arbetsskadan. Att kvinnor är frånvarande till följd av en arbets- skada skulle i så fall tolkas av arbetsgivaren som ett lägre arbets- engagemang. I kapitlet undersöker vi om det finns några könsskillnader i hur återkomsten till arbete efter en arbetsolycka som leder till sjuk- frånvaro är, genom att studera kvinnors och mäns arbetskrafts- deltagande, sjukskrivningar och arbetsinkomster. Enligt vår känne- dom finns inga tidigare studier som har undersökt detta avseende . En arbetsskada är en skada som uppkommit till följd av olycksfall i arbetet eller annan skadlig inverkan i arbete. Det sistnämnda benämns i dagligt tal som arbetssjukdom. Även färdolycksfall till och från arbetet räknas i (men inte i alla länder) som olycksfall i arbetet. Statistiken vi använder i detta kapitel baseras på olika delar av den offentliga statistiken. Det finns några olika sta- tistikkällor och vi ska kort presentera dem här. När en arbetsskada inträffar ska denna anmälas till Arbetsmiljö- verket oavsett om den leder till sjukfrånvaro eller inte. ella statistiken baseras sedan på dessa anmälda arbetsskador. Arbets- miljöverket bedömer inte i samband med anmälan om de anmälda skadorna verkligen är att betrakta som arbetsskador eller inte. Detta innebär att det finns risk för övertäckning i statistiken – en del av de anmälda skadorna är inte att betrakta som arbetsskador utan kan t.ex. vara fritidsskador. Men det finns också en stor risk för undertäckning, då det inte finns några incitament för en arbets- skadad att anmäla en arbetsskada till . Inkomst- ersättningen från är inte beroende av om en anmälan gjorts eller inte. Vi har i en underlagsrapport till den Parla- mentariska (och , 2012) visat att det troligtvis rör sig om en kraftig under- täckning i den offentliga statistiken. Särskilt stor är undertäck- ningen för arbetssjukdomar. har inte någon information om hur många som får sjukpenning till följd av en arbetsskada, då denna inte gör någon bedömning av om en individs sjukfrånvaro beror på en arbetsskada eller inte när sjukpenning lämnas.2 Det är först om skadan leder till permanent nedsatt arbetsförmåga eller om arbets- förmågan bedöms vara nedsatt som Försäkringskas- san prövar om det rör sig om en arbetsskada, givet att den skade- drabbade ansöker om livränta. Antalet anmälda arbetsolyckor som har lett till sjukfrånvaro bland män har minskat dramatiskt , från av de förvärvsarbetande till drygt 0,7 pro- cent (se figur 5.1). Även bland kvinnorna har det skett en minskning i antalet anmälda arbetsolyckor med sjukfrånvaro; andelen av de förvärvsarbetande kvinnorna som anmälde arbets- olyckor med sjukfrånvaro halverades . drabbas en något större andel av manliga än av kvinnliga förvärvs- arbetande av arbetsolyckor med sjukfrånvaro (av männen jämfört med av kvinnorna). Antalet anmälda arbetsolyckor som inte har lett till sjukfrånvaro har däremot fördubblats bland manliga förvärvsarbetande och tre- dubblats bland kvinnliga förvärvsarbetande 2 Sjukpenning lämnas i normalfallet i . har skrivit på en ILO-konven- tion om att arbetsskadade ska ha rätt till ersättning under hela sjukfrånvaron. Detta innebär att det finns särskilda regler för arbetsskadade och att gör en bedömning av frånvaroorsaken för dem som varit frånvarande . Om frånvaron beror på en arbetsskada, har den skadedrabbade rätt till fler dagar med sjukpenning. Det finns även ett undantag för bedömningen av arbetsskador för yrkesstuderande som råkat ut för en arbets- skada under praktik. och ligger kring av männen och av kvin- norna. Källa: (2013). Färdolycksfallen har däremot legat på en nivå sedan 1980- talets början. Kvinnorna anmäler att de råkar ut för färdolyckor i ungefär dubbelt så stor utsträckning som männen (respektive av de förvärvsarbetande). Andelen av de förvärvsarbetande som har anmält att de drabbats av en arbetssjukdom har fluktuerat kraftigt över tiden och både nivån och utvecklingsmönstret har varit ungefär detsamma för män och kvinnor. Andelen anmälda arbetssjukdomar ökade och började därefter minska . En annonsering av skärpta regler för arbetsskadeförsäkringen fick andelen som anmälde arbetssjukdomar att öka kraftigt . Därefter har andelen som anmäler att de drabbats av en arbetssjuk- dom minskat. anmälde av de förvärvsarbetande männen och av de förvärvsarbetande kvinnorna att de drabbats av en arbetssjukdom. För att sammanfatta: det finns enligt statistik små skillnader mellan andelen manliga och kvinnliga förvärvsarbetande som drabbats av en arbets- skada, vare sig det rör sig om arbetsolyckor med eller utan från- varo, arbetssjukdomar eller färdolycksfall. Ytterligare en statistikkälla för arbetsskador är Försäk- rings skadedatabas. I denna registreras samtliga ärenden med krav om ersättning från den kollektivavtalade försäkringen. av alla anställda täcks av kollektivavtal och ungefär hälften av alla egenföretagare har tecknat en arbetsskadeförsäkring, så inte heller denna statistik täcker hela arbetsmarknaden. Vi har i kapitlet begränsat oss till att undersöka inkomster och arbetskraftsdeltagande efter arbetsolyckor. Att vi har utelämnat arbetssjukdomarna, beror på att uppgifterna om dessa skiljer sig kraftigt åt mellan olika statistikkällor. Enligt undersökningen Arbetsorsakade besvär som genomförs av SCB på uppdrag av var av männen och av kvinnor sjukfrånvarande pga. en arbetssjukdom (Arbets- miljöverket, 2012)3. anmälde av männen och av kvinnorna att de drabbats av en arbets- sjukdom till (, 2013).4, 5 Det är dock inte bara vid arbetssjukdomar som anmälningarna uteblir utan även vid arbetsolyckor, men andelarna som drabbats av arbetsolyckor skiljer sig inte lika mycket åt mellan de olika sta- tistikkällorna som vid arbetssjukdomar. Bland männen har 0,6 pro- cent anmält att de råkat ut för en arbetsolycka med sjukfrånvaro medan har uppgett att de drabbats av en arbetsolycka med frånvaro i undersökningen Arbetsorsakade besvär. Andelen kvinnor som anmält en arbetsolycka med sjukfrånvaro var , medan andelen kvinnor som i undersökningen Arbetsorsakade besvär uppgav att de drabbats av en arbetsolycka med sjukfrånvaro var . I undersökningen Arbetsorsakade besvär (arbetsolyckor, arbets- sjukdomar och färdolycksfall) tillfrågas de som råkat ut för en arbetsolycka eller arbetssjukdom om de har anmält denna till . Om de inte hade gjort så, ställs en fråga om varför de inte gjort det. Av dem som har uppgett att de har haft arbetsorsakade besvär säger att de inte har anmält detta till . Av dessa anger drygt en tredjedel att 3I Arbetsmiljöundersökningen får respondenten svara på har du haft fysiska, dvs. kroppsliga, besvär till följd av arbetet, som gjorde det svårt för dig att arbeta på jobbet eller utföra det dagliga hemarbetet? Tänk på besvär som följd av en olyckshändelse på arbetet, som följd av förhållandena på arbetet eller som besvär som uppstått pga. en olycka direkt på väg till och från arbetet. Därefter ställs frågan Har du haft andra typer av besvär än fysiska till följd av arbetet, som gjort det svårt för dig att arbeta på jobbet eller utföra det dagliga hem- arbetet? Tänk på besvär som följd av stress i arbetet, arbetets innehåll, dåliga relationer till chefer och arbetskamrater, hot eller våld etc.. Därefter besvaras frågorna Var det arbets- olycksfall?, Var det andra förhållanden i arbetet? samt Var det olycka på väg direkt till eller från arbetet?. Utifrån dessa frågor definierar arbetssjukdom. 4I anmälan till definieras en arbetssjukdom som en sjukdom som beror på skadlig inverkan i arbetet på grund av skadliga faktorer i arbetsmiljön. 5För en diskussion om undertäckning i den offentliga statistiken samt jämförbarhet och skillnader mellan de två statistikkällorna, se och (2004). besvären inte är så pass allvarliga att de anser att en arbetsskade- anmälan är motiverad, att de inte vet att arbetsskador ska anmälas, uppger att det inte lönar sig att anmäla, vill inte stöta sig med arbetsgivaren och en fjärdedel har avstått av andra skäl. Vi har utelämnat färdolycksfallen från vår analys då vi inte har haft tillgång till statistik för dessa olycksfall mer än på aggregerad nivå. Arbetsolyckor – farliga branscher för kvinnor och män Riskerna för arbetsolyckor som leder till sjukfrånvaro varierar kraftigt mellan olika branscher. Denna variation är större för män än för kvinnor. Bland kvinnor har de som arbetar inom transport och magasinering högst risk att råka ut för en arbetsolycka med påföljande sjukfrånvaro. Risken i denna bransch är mer än dubbelt så hög som för genomsnittet, , för de förvärvsarbetande kvinnorna. Andra riskfyllda branscher för kvinnor är tillverk- ningsindustrin och vård- och omsorgsbranschen, inklusive sociala tjänster. För männen finns de största riskerna inom vattenförsörj- ning, avloppsrening och avfallshantering där risken är ungefär högre att råka ut för en arbetsolycka med sjukfrånvaro än för den genomsnittliga förvärvsarbetande mannen, som har en risk på . Höga risker för männen finns även inom utvinning av , transport och magasinering, tillverkningsindustrin samt byggbranschen. De lägsta riskerna finns inom finans- och försäk- ring och informations- och kommunikationsverksamhet för både män och kvinnor, där knappt två av 1 000 förvärvsarbetande drabbas av en arbetsolycka med sjukfrånvaro (, 2013). Könsskillnader i längden på sjukskrivningarna efter arbetsolyckor När en skadedrabbad anmäler sin arbetsolycka, ska denne rappor- tera hur lång sjukfrånvaron troligen kommer att bli. Knappt en tredjedel av dem som anmälde att de råkat ut för ett arbetsolycks- fall rapporterade att den troliga sjukfrånvaron skulle pågå i en , att de skulle vara från- varande i fyra och drygt en fjärdedel att de skulle vara frånvarande i (, 2013). Det fanns inga större könsskillnader, vilket tyder på att allvarlighetsgraden hos mäns och kvinnors arbetsskador är ungefär lika stor. Vi under- söker detta närmare med hjälp av mikrodata i avsnitt 3 nedan. Finns det olika orsaker bakom mäns och kvinnors arbetsolyckor? Fallolyckor är den oftast förkommande anledningen till att kvinnor blir sjukskrivna pga. arbetsolyckor. Fallen inträffar oftast pga. glatt golv eller underlag av is, snö, regn eller vatten, följt av fall i trappor och av att andra människor faller. Mäns arbetsolyckor orsakas i störst utsträckning av att de tappar kontrollen över landfordon, icke motordrivna handverktyg som knivar, slaktknivar och kuttrar samt mobila godshanteringsanordningar som lyftvagnar och trans- portvagnar. Arbetsolyckor som lett till dödsfall statistik visar att antalet dödsolyckor har mins- kat kraftigt över tiden. miste över 400 arbetstagare livet i arbetsolyckor . Av dessa var knappt tio kvinnor. minskade antalet dödsolyckor med ungefär 100 per årtionde för att ligga kring 100 dödsolyckor . och har antalet arbetsolyckor med dödlig utgång ytterligare minskat och har varit mellan 40 och 60 . Antalet dödsolyckor bland kvinnor har varit under tio med något undantag. Flest dödsolyckor sker inom tillverknings- och byggindustri- erna. De stod för vardera en femtedel av dödsolyckorna –2013. Två andra riskfyllda branscher är jordbruk, skogsbruk och fiske samt transport- och magasineringsföretag med vardera av dödsolyckorna . Samma branscher är mest riskfyllda för både män och kvinnor. 5.3Arbetskraftsdeltagande, sjukskrivningar och inkomster efter en arbetsolycka För att studera arbetskraftsdeltagande, sjukskrivningar och inkomster efter en arbetsolycka undersöker vi samtliga anställda6 som rapporterade en eller flera arbetsolyckor till . Se Appendix för en beskrivning av datamaterialet. Vi jämför först arbetsinkomster7 och arbetskraftsdeltagande8 före och efter att en arbetsolycka har inträffat. Vi undersöker arbetsinkomst- utvecklingen för fyra olika grupper av anställda: (i) dem som råkat ut för en arbetsolycka med frånvaro som är kortare än , (ii) dem som råkat ut för en arbetsolycka med frånvaro mellan samt (iii) dem som är frånvarande i .