sou · H2B368 · 2014-10-08 00:00:00 — för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera och försöka förenkla skatte- reglerna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är del- ägare i handelsbolag (Dir. 2012:116). förordnades justitierådet som särskild utredare. I den mån det bedömdes nödvändigt för att uppnå största möjliga förenkling och ett ändamålsenligt resultat, skulle utredaren också överväga enstaka frågeställningar inom bokföring och redovisning som kan ha betydelse för beskattningen av de aktuella företagsformerna. I uppdraget ingick även att överväga behovet av förändringar av skatteförfarandereglerna samt att lämna behövliga författnings- förslag med anledning av de förslag som lämnas i övrigt. Som experter förordnades departementssekreteraren , departementssekrete- raren , kanslirådet , skatteexperten , skatteexperten , departementssekreteraren , rättsliga specialisten , civilekonomen , skattechefen och skattejuristen . Som experter förord- nades kanslirådet respektive departementssekreteraren . entledigades och efterträddes av rättssakkunniga . entledigades och efterträddes av kanslirådet . entledigades och efterträddes av departe- mentssekreteraren . Som sekreterare förordnades rättslige specialisten , depar- tementssekreteraren och rättsliga utredaren . Rättslige utredaren var anställd som sekreterare till och med . Utredningen har antagit namnet . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68). Till betänkandet fogas särskilda yttranden. Uppdraget är här- med slutfört. 1.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. ............................... 1.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... 1.3Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Neutral företagsbeskattning – en bakgrund ................... 3.2.1 Hur räntefördelning görs ............................................. 3.2.2 Kapitalunderlaget för enskilda näringsidkare ............. 3.2.3 Kapitalunderlaget för delägare i handelsbolag ............ 3.2.4 Makar som bedriver verksamhet gemensamt.............. 3.2.5 Överföring av övergångspost och sparad 3.3.1 Avdrag för avsättning till expansionsfond.................. 3.3.2 Kapitalunderlaget för enskilda näringsidkare ............. 3.3.3 Kapitalunderlaget för delägare i handelsbolag ............ 3.3.4 Makar som bedriver verksamhet gemensamt ............. Återföring av expansionsfond ..................................... Överföring av expansionsfond .................................... 3.4.1 Avdrag för avsättning till periodiseringsfond............. Återföring av periodiseringsfond ................................ Överföring av periodiseringsfond ............................... Utländsk rätt m.m. ..................................................... Etableringsfriheten inom EU och EES .................................. Förenklingar i de generella reglerna i inkomstslaget 5.2Värdering av lager och värdeminskningsavdrag på Överväganden och förslag ......................................... Avdrag för egenavgifter......................................................... Överväganden och förslag.......................................... Terminer och optioner .......................................................... Överväganden och förslag.......................................... 5.7Vissa EU-rättsliga anpassningar för självständig näringsverksamhet som bedrivs inom EES .......................... 5.7.1 ställningstagande om självständig Överväganden och förslag.......................................... Ett förenklat neutralt skattesystem ............................. Huvuddragen i det förenklade neutrala skattesystemet ...... 6.2Ett gemensamt kapitalunderlag för företagsfond och 6.2.2 Nuvarande kapitalunderlag för räntefördelning för enskilda näringsidkare .......................................... 6.2.3 Förenklingar av nuvarande kapitalunderlag för 6.2.4 Ytterligare justeringar för ett gemensamt Överväganden och förslag.......................................... 6.3.2 Företagsfonden ersätter flera fonder......................... Återföring av företagsfonden .................................... 6.3.4 Ingen beskattning av företagsfonden ........................ Räntebeläggning av företagsfonden........................... Storleken på avsättningen........................................... 6.3.7 Vilka som omfattas av reglerna av företagsfond ....... Negativ räntefördelning slopas ................................. 6.4.3 Två modeller för räntefördelning – fullständig 6.4.5 Vilka som omfattas av reglerna om Frivillighet och sparandemöjlighet............................ 6.4.7 Räntesats vid fullständig räntefördelning ................. Generationsskiften och byte av företagsform ..................... Överföring av företagsfond ....................................... 6.5.2 Överföring av sparat räntefördelningsbelopp till Vissa skogs- och fastighetsanknutna frågor .................. Marköverföringar enligt fastighetsbildningslagen ... Reglerna om skogsavdrag .......................................... 7.2.3 utvärdering av skogsavdragen ....... Reglerna om omarrondering...................................... Överväganden och förslag ......................................... Återföring av skogsavdrag .................................................... 7.3.1 Förenklad återföring av skogsavdrag ........................ 7.3.2 Återföring av skogsavdrag i vissa fall ........................ 7.4.3 Nytt förslag om framflyttat stickår .......................... Överväganden och förslag ......................................... fastställelse av belopp .............................................. Regleringen avseende inkomstdeklarationen ....................... Underrättelser om företagsfond ................................ Underrättelser om egenavgifter ................................. Fastställelse av belopp............................................................ 8.3.3 Möjlighet att påföra skattetillägg............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ................ Ikraftträdande enligt huvudregeln ........................................ Skogsfrågor och upphovsmannakonto ................................. Avsättningar till periodiseringsfond.......................... Schablonintäkt på periodiseringsfond ....................... Avsättningar till expansionsfond .......................................... Kapitalunderlag för räntefördelning och företagsfond........ Enskilda näringsidkares kapitalunderlag ................... Tillfälligt höjd schablonintäkt för företagsfonden .............. 10.1.1 Allmänt om underlaget............................................... 10.1.2 Allmänt om beräkningskonventioner ....................... Förenklingar i de generella reglerna i inkomstslaget 10.2.1 Alternativa lösningar .................................................. 10.2.3 Offentligfinansiella effekter ...................................... 10.2.4 Konsekvenser för företag och enskilda..................... 10.2.5 Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna .. Ett förenklat neutralt skattesystem...................................... 10.3.1 Uppgifter om vilka som berörs av regleringen ......... 10.3.2 Alternativa lösningar.................................................. 10.3.4 Offentligfinansiella effekter ...................................... 10.3.7 Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna .. Höjda beloppsnivåer för om intäkter ska tas upp till beskattning vid särskilda fastighetsförvärv och 10.4.1 Alternativa lösningar.................................................. 10.4.3 Offentligfinansiella effekter ...................................... 10.4.5 Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna .. underrättelser samt fastställelse av belopp ... 10.5.2 Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna .. 10.5.3 Överensstämmelse med Europeiska unionen........... Sammanfattning av utredningens förslag ............................. 10.6.1 Övergripande konsekvenser av förslagen ................. 10.6.2 Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor ... 10.6.3 Effekter för ........................................... Förslaget till lag om upphävande av lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m.............................. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ............................................................................ Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ............................................................................ Utredningens förslag innebär att inkomstskattereglerna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag förenklas. Förslagen har utformats för att så långt som möjligt bibehålla neutralitet i beskattningen av å ena sidan näringsverksamhet som bedrivs av sådana näringsidkare och å andra sidan aktiebolag. Fördelningsbar inkomst, företagsfond och räntefördelning Utredningens huvudförslag innebär att en ny avsättningsmöjlighet, företagsfond, införs som ersätter reglerna om skogskonto, skogs- skadekonto, upphovsmannakonto och expansionsfond. Reglerna om periodiseringsfond slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Två modeller för att beräkna positiv räntefördelning införs, fullständig och förenklad räntefördelning. Negativ räntefördelning slopas. Utgångspunkten har varit att utforma ett mer pedagogiskt system än dagens regelverk. Det utgår från begreppet fördel- ningsbar inkomst. Denna utgörs av resultatet i närings- verksamheten med vissa undantag. Den fördelningsbara inkomsten kan disponeras på tre sätt, nämligen räntefördelas, sättas av till företagsfond eller beskattas som inkomst av näringsverksamhet. En näringsidkares avdrag för räntefördelning och avsättning till företagsfond får inte sammantagna överstiga den fördelningsbara inkomsten. Den nya avsättningsmöjligheten till företagsfond påminner om dagens expansionsfond eftersom den ska motsvaras av ett kapital- underlag. Företagsfonden får uppgå till högst ett belopp som Skillnaden är att avsättningen inte beskattas . Däremot ska fonden återföras till beskatt- ning under liknande omständigheter som gäller för expan- sionsfond. Företagsfonden beläggs vidare med en ränta, schablon- intäkt, som utgör av statslåneräntan. Avdrag för avsättning till företagsfond får göras med högst av den fördelningsbara inkomsten. I vissa fall får avdrag därutöver göras av en skogsintäkt om en betydande del av skogen har behövt avverkas på grund av stormfällning, brand eller insektsangrepp. Den ökade möjligheten till avsättning till företagsfond motsvaras av dagens möjligheter att göra avsättning till skogsskadekonto. Vid generationsskiften och vid byte av företagsform kan en företagsfond tas över. Vid ombildning från enskild näringsverk- samhet eller från svenskt handelsbolag till aktiebolag upphör före- tagsfonden och en avsättning till periodiseringsfond med ett belopp motsvarande företagsfonden ska göras i aktiebolaget. Under vissa förutsättningar kan även sparat räntefördelningsbelopp överföras till sparat utdelningsutrymme vid ombildning till aktie- bolag. Reglerna om fullständig räntefördelning gäller för samma kategorier av näringsidkare som bestämmelserna om företagsfond. Räntefördelningen är frivillig. Den fullständiga räntefördelningen bygger på dagens regler, men med färre poster att ta hänsyn till vid beräkningen av kapitalunderlaget. Underlaget beräknas vid beskatt- ningsårets utgång. Kapitalunderlaget är detsamma som för företagsfonden, i motsats till dagens två kapitalunderlag. Vid förenklad räntefördelning krävs inget kapitalunderlag. En enskild näringsidkare får tillämpa reglerna om förenklad räntefördelning om det egna kapitalet i näringsverksamheten inte är negativt. En delägare i ett svenskt handelsbolag får tillämpa reglerna om förenklad räntefördelning under förutsättning att andelens juste- rade anskaffningsutgift inte är negativ. Näringsidkare som tillämpar reglerna om förenklad räntefördelning får inte göra avsättning till en företagsfond. Räntesatsen som används vid beräkningen av räntefördelnings- beloppet för fullständig räntefördelning sänks till statslåneräntan ökad . Vidare får räntefördelning göras med högst ett belopp som motsvarar den fördelningsbara inkomsten vid fullständig räntefördelning och högst ett halvt prisbasbelopp vid förenklad räntefördelning. Vid fullständig räntefördelning måste den fördelningsbara inkomsten minskas med ett belopp som motsvarar avdrag för avsättning till företagsfond om näringsidkaren under samma beskattningsår har gjort sådant avdrag. Vid full- ständig räntefördelning är det som möjligt att spara ränte- fördelningsbelopp som inte utnyttjats. Vid övergång mellan reglerna om fullständig och förenklad räntefördelning får det sparade ränte- fördelningsbeloppet behållas. Eftersom gällande regler om negativ räntefördelning föreslås slopas föreslås även att reglerna om övergångspost och särskild post slopas. Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut ska inte ta upp något värde på lagertillgångarna om lagrets sammanlagda värde uppgår till högst ett halvt prisbasbelopp. Om avskrivnings- underlaget för inventarier inte överstiger ett halvt prisbasbelopp får en sådan näringsidkare göra värdeminskningsavdrag med ett belopp som motsvarar högst hela avskrivningsunderlaget. Med inventarier av mindre värde avses för sådan näringsidkare att anskaffnings- värdet exklusive mervärdesskatt understiger ett prisbasbelopp. Definitionen av aktiv näringsverksamhet förtydligas. Om den skattskyldige uteslutande eller så gott som uteslutande själv utfört allt arbete i näringsverksamheten, ska näringsverksamheten alltid anses som aktiv om det inte finns särskilda skäl. Vinster och förluster på terminer och optioner som enskilda näringsidkare har i sin verksamhet ska beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet i stället för som i inkomstslaget kapital. Sådana derivatinstrument ska, om de är avsedda för allmän omsätt- ning, räknas till näringsverksamheten under förutsättning att terminen eller optionen hänför sig till tillgångar eller skulder i näringsverksamheten. Ett antal beloppsgränser, som syftar till att undvika arbets- krävande uppgiftsskyldighet avseende förhållandevis ringa belopp, höjs. Av förenklingsskäl återställs gränserna i förhållande till pen- ningvärdeförändringen. Kapitalvinst vid marköverföringar m.m. enligt fastighetsbildningslagen ska bara tas upp om den kontanta ersättningen överstiger om inte hela fastigheten avyttras. Kapitalvinst vid allframtidsupplåtelse ska bara tas upp om engångsersättningen överstiger . Intäkter och kostnader i en delägarbeskattad samfällighet ska bara tas upp om skillnaden däremellan respektive avkastningen överstiger . De särskilda reglerna om skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv slopas. Skogsavdrag ska generellt få göras enligt de regler som gäller vid rationaliseringsförvärvärv, dvs. med hela den avdrags- grundande skogsintäkten det beskattningsår fastigheten förvärvas och . För tid därefter får skogs- avdrag göras med hälften av sådan intäkt. Även reglerna om rationaliseringsförvärv vid omarrondering slopas. Direktavdrag kommer därmed alltid att få göras vid omarronderingar. För skogsavdrag ska återföringsbeloppet beräknas till så stor del av skogsavdraget som den del av den avyttrade fastighetens eller fastighetsdelens areal av produktiv skogsmark utgör av närings- verksamhetens areal av produktiv skogsmark före avyttringen. Återföring ska inte ske om den kontanta ersättningen vid marköverföringar m.m. enligt fastighetsbildningslagen är högst . Vid högre kontant ersättning ska den som får ersättningen återföra skogsavdrag och då bara till så stor del som den kontanta ersättningen utgör av den totala ersättningen för överföringen. Vid avyttring av ideell andel av en fastighet ska återföringsbeloppet beräknas utifrån en proportionering av den avyttrade andelens storlek. Det så kallade stickåret, som får användas vid kapitalvinst- beskattningen av äldre fastigheter, flyttas fram. En fastighet som har förvärvats ska anses förvärvad . Som anskaffningsutgift anses fastighetens taxeringsvärde för . För att underlätta tillämpningen av reglerna ska sparat ränteför- delningsbelopp fastställas av . Även avdragsutrymmet för skogsavdrag ska fastställas av verket. En ny regel om skatte- tillägg införs för de fall en oriktig uppgift lämnats om ett sparat utrymme eller ett belopp som ska fastställas. Skattetillägget ska då bestämmas till av det belopp som felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som lämnat uppgiften. Vidare har vissa anpassningar gjorts för att enskilda närings- idkare som bedriver självständig näringsverksamhet i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska beskattas för resultatet på samma sätt som om verksamheten bedrivits i . De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Som huvudregel ska de nya bestämmelserna tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . För beskattningsår som påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser fort- farande tillämpas. Av statsfinansiella skäl föreslås att schablonintäkten för företagsfonden är förhöjd det första beskattningsåret som de nya reglerna tillämpas. lag om upphävande av lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock fortfarande på medel som finns insatta på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmanna- konto . lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 32 och 34 kap., 21 kap. 21–41 §§, 30 kap. 6, 9, 10, 11– 13 §§, 33 kap. 4, 9–20 §§ och 65 kap. 8 § ska upphöra att gälla, dels att de två rubrikerna närmast före 21 kap. 21 § och 30 kap. 11 § och rubrikerna närmast före 21 kap. 22, 23, 25, 32, 36, 38 och 39 §§, 30 kap. 12–13 §§ samt 33 kap. 4, 8 och 19 §§ ska utgå, dels att 1 kap. 3 §, 2 kap. 23 §, 3 kap. 18 och 20 §§, 13 kap. 7 och 8 §§, 14 kap. 12 och 13 §§, 15 kap. 10 §, 16 kap. 20 a §, 17 kap. 4 a §, 18 kap. 4 och 13 §§, 21 kap. 9, 10 och 15 §§, 26 kap. 2, 3 och 7 §§, 30 kap. 1, 5, 6 a och 7 §§, 33 kap. 1, 2, 3, 5–8 §§, 39 kap. 26 §, 39 a kap. 14 §, 42 kap. 9, 29 och 34 §§, 45 kap. 5, 6, 24, 28 och 29 §§, 48 kap. 12 §, 50 kap. 5 §, 57 kap. 13 §, 60 kap. 11 § och 66 kap. 19 och 21 §§ samt rubrikerna närmast före 33 kap. 2, 3, 5 och 7 §§, 45 kap. 28 §, 48 kap. 12 § och 60 kap. 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 32 a kap., fem nya paragrafer 21 kap. 9 a §, 33 kap. 1 a, 5 a och 7 b §§ och 57 kap. 15 a § samt närmast före 33 kap. 7 b §§ en ny rubrik av följande lydelse. 1 Lagen omtryckt 2008:803 21 kap. 22 § 2008:1066 32 kap. 10 § 2011:1256 21 kap. 24 § 2011:1256 32 kap. 11 § 2011:1256 21 kap. 33 § 2011:1256 33 kap. 10 § 2011:1256 21 kap. 36 § 2008:1066 33 kap. 16 § 2012:757 21 kap. 38 § 2011:1256 21 kap. 39 § 2008:1066 21 kap. 40 § 2008:1066 34 kap. 10 § 2012:757 21 kap. 41 § 2010:1531 30 kap. 9 § 2009:1230 30 kap. 10 § 2009:1230 30 kap. 13 § 2011:1256 32 kap. 6 § 2011:1256 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fysiska personer ska betala och statlig inkomstskatt på in- och statlig inkomstskatt på in- komster i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet (skatt på på förvärvsinkomster), förvärvsinkomster), och 2. statlig inkomstskatt på in- 2. statlig inkomstskatt på in- komster i inkomstslaget kapital komster i inkomstslaget kapital (skatt på kapitalinkomster), och (skatt på kapitalinkomster). (expansionsfondsskatt). Juridiska personer ska betala statlig inkomstskatt på inkomster i vilken den som är skattskyldig vilken den som är skattskyldig för för verksamheten har arbetat i verksamheten har arbetat i inte inte oväsentlig omfattning. gott som uteslutande själv utför allt i näringsverksamheten, ska den alltid anses som aktiv om det inte finns särskilda skäl. anses som passiv näringsverk- anses som passiv näringsverk- verksamhet som bedrivs utanför anses alltid som passiv närings- Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig i 1.inkomstslaget tjänst för inkomster som anges i 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta med undantag för inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 den lagen, om en begäran har gjorts enligt 4 § den lagen, 2.inkomstslaget tjänst eller näringsverksamhet för inkomster som anges i 7 § första stycket lagen (1991:591) om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., om har meddelat beslut enligt 5 a § tredje stycket den lagen, 3.inkomstslaget näringsverksamhet för inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i , 4.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag på grund av att en näringsbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i avyttras eller blir privatbo- stadsrätt, 5.inkomstslaget näringsverksamhet för återförda avdrag för egenavgifter, 6. inkomstslaget näringsverk- samhet för återförda avdrag för samhet för återförda avdrag för avsättning till företagsfond, näringsverksamhet för schablonintäkt enligt 30 kap. 6 a §, 8. inkomstslaget näringsverk- samhet för uttag eller utbetalning samhet för schablonintäkt för från ett skogskonto eller skogs- företagsfond enligt 32 a kap. 16 §, skadekonto som avses i 21 kap., 9.inkomstslaget kapital för ett positivt räntefördelningsbelopp som avser ett fast driftställe, en näringsfastighet i eller art- istisk eller idrottslig verksamhet i , 10.inkomstslaget kapital för löpande inkomster av en privatbo- stadsfastighet eller en privatbostadsrätt i , 11.inkomstslaget kapital för kapitalvinst på en fastighet i eller på en privat- eller näringsbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i , 2 Senaste lydelse 2013:771. 12.inkomstslaget kapital för återfört uppskovsbelopp samt schablonintäkt enligt 47 kap., 13.inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital för utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar, och 14. inkomstslaget kapital för återfört investeraravdrag enligt Ersättning i form av sådan royalty eller utgående avgift för att materiella eller immateriella tillgångar utnyttjas som ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet ska anses som inkomst från ett fast driftställe i , om ersättningen kommer från en näringsverksamhet med ett fast driftställe här. Skattskyldighet för inkomster som avses i första stycket 13 gäl- ler inte för sådana begränsat skattskyldiga personer som avses i 17 § 2–4. En kapitalförlust ska dras av, om den som är begränsat skatt- ska dras av, om den som är skyldig skulle ha varit skatt- begränsat skattskyldig skulle ha skyldig för en motsvarande varit skattskyldig för en mot- ett positivt räntefördelningsbe- lopp. Delägarrätter, fordringsrätter, andelar i svenska handelsbolag och sådana tillgångar som avses i 52 kap. räknas inte som tillgångar i näringsverksamheten för enskilda näringsidkare.