sou · H2B384 · 2014-12-09 00:00:00 — Enligt direktivet ska samordningsrådet genomföra dialogforum om olika frågor som behöver behandlas för handlingsplanen. Direktivet anger också ramarna för dialogforumen. Representationen i dialog- forumen ska anpassas för respektive område, men utgångspunkten ska vara en så bred representation som möjligt. Detta innebär att både stora och små företag, företag i olika branscher, konsument- intressen, myndigheter m.fl. ska finnas representerade. har genomfört många dialogforum och semi- narier om flera viktiga områden för utvecklingen av smarta elnät och stimulerat till dialog via rådets kunskapsplattform. Med dessa dialogforum har samordningsrådet kunnat bedriva ett öppet och transparent arbete och få impulser från olika aktörer och intress- entgrupper. En förteckning över dialogforumen finns i bilaga 2 och den fullständiga dokumentationen finns på samordningsrådets webbplats. För att belysa mer långsiktiga konsekvenser och åtgärdsbehov för utvecklingen av smarta elnät har samordningsrådet tagit fram explorativa framtidsscenarier som beskriver utvecklingen av smarta elnät i och fortsättningen mot 2050.3F4 Avsikten har varit att visa på några möjliga framtider som underlättar arbetet med att identifiera och strukturera tänkbara konsekvenser och behov av åtgärder. Framtidsscenarierna gör inget anspråk på att vara fullständiga, utan tar fasta på den centrala frågeställningen, dvs. faktorer av betydelse för behovet och utvecklingen av smarta elnät. Med hjälp av rådets framtidsscenarier har vi belyst och analy- serat mer långsiktiga konsekvenser och åtgärdsbehov för utveckl- ingen av smarta elnät. Scenarierna har på så sätt varit ett viktigt verktyg i arbetet med handlingsplanen. En utförligare redovisning av scenarioarbetet finns i avsnitt 5.3.2. Utifrån rådets fyra framtidsscenarier har fördjupade konsekvens- analyser genomförts inom fokusområdena med stöd av referensgrupp- 4 för smarta elnät, 2014, Rapport om rådets framtidsscenarier - Vilka möjliga förändringar i omvärlden påverkar det långsiktiga behovet av smarta elnät? De möjliga framtiderna som scenarioarbetet resulterat i har underlättat arbetet med att identifiera och strukturera behovet av åtgärder. De vägval och prioriteringar som ligger till grund för samordnings- rådets handlingsplan tar sin utgångspunkt i de olika syften för att främja utvecklingen av smarta elnät som lyfts fram i samordnings- rådets direktiv (figur 1.1). Som nämnts ovan har samordningsrådets framtidsscenarier varit ett centralt verktyg i arbetet med handlingsplanen. Med stöd av konsekvensanalyserna för framtidsscenarierna har vi tagit fram avgörande nyckelfrågor för den framtida utvecklingen av smarta elnät inom respektive fokusområde både övergripande och mer detaljerat. Detta arbete har genomförts med stöd av rådets referensgrupper, som även lämnat förslag till åtgärder som bör ingå i handlingsplanen. Arbetet inom referensgrupperna har varit ett betydelsefullt underlag för samordningsrådets handlingsplan, tillsammans med kartläggningar och analyser som genomförts utifrån de centrala frågeställningarna i samordningsrådets direktiv. Därutöver har synpunkter på centrala frågeställningar som behandlas i handlingsplanen inhämtats vid ett antal dialogforum och seminarier riktade till berörda aktörer. har också stimulerat till dialog via rådets webbplats. Bland annat pub- licerades en första skiss till handlingsplan för att ge en bred krets av intressenter möjlighet att bidra med förslag och syn- punkter. Genom dessa samverkansformer har vi fått värdefulla bidrag till arbetet med handlingsplanen. I detta betänkande redovisas resultatet av arbetet med samord- ningsrådets samtliga uppgifter. Fokus för rapporteringen ligger dock på redovisningen av vårt förslag till nationell handlingsplan för smarta elnät. I avsnitt 2 redogör vi för de centrala frågeställningar som vi utgått ifrån och handlingsplanens strategiska inriktning. Här redo- visar vi också vilka avgränsningar som gjorts i arbetet. I avsnitt 3 lämnar vi förslag om hur handlingsplanen bör följas upp och utvecklas samt hur kunskapsplattformen bör förvaltas. En tidplan för denna uppföljning föreslås också. Handlingsplanen presenteras i sin helhet i avsnitt 4. Inlednings- vis (4.1) ges en sammanfattande beskrivning av de mål, rekom- mendationer och förslag som ingår i handlingsplanen. Därefter presenteras handlingsplanens tre huvuddelar (4.2–4.4). Behovet av åtgärder på lång sikt behandlas i handlingsplanens avslutande del (4.5). En sammanfattande redovisning av de bedömningar, kartlägg- ningar och analyser som genomförts utifrån direktivets krav lämnas i avsnitt 5. En fullständig förteckning över det underlag som denna redovisning bygger på finns i bilaga 3. I avsnitt 6 redogör vi för arbetet med uppbyggnad av kunskaps- plattformen och de resultat som uppnåtts. Konsekvensanalyser för våra förslag redovisas avslutningsvis i avsnitt 7 och författnings- kommentarer till det lagförslag vi presenterat återfinns i avsnitt 8. 2.1Centrala frågor och avgränsningar En central utgångspunkt för samordningsrådets handlingsplan är att smarta elnät gör det möjligt att öka elkundernas inflytande genom att skapa förutsättningar för fler valmöjligheter på markna- den och stimulera utveckling av nya produkter och tjänster. Avgör- ande är då hur kundernas intresse och preferenser kommer att se ut på en framtida marknad. Morgondagens konsumenter är uppvuxna med digitala lösningar på ett helt annat sätt än tidigare generationer och det kan påverka vad de kommer att efterfråga. har frågor kring datahantering och integritet fått allt större uppmärksamhet vilket mycket väl kan få betydelse för den framtida utvecklingen. En av de centrala osäkerheterna i rådets framtidsscenarier är hur kundernas intresse för och krav på olika digitala tjänster kommer att utveckla sig. Kundernas acceptans för dessa nya tjänster och produkter kommer i första hand att styras av marknadens aktörer. Deras förmåga att anpassa sig till kundernas behov kommer att vara avgörande för utvecklingen och samhällets roll blir främst att värna konsumenternas intressen. Detta förhållande är en av de grundlägg- ande utgångspunkterna för rådets förslag till handlingsplan. Kunderna kan av olika skäl välja att vara passiva och inte engagera sig i smarta elnät. Rådet anser dock att en viktig drivkraft för utvecklingen av smarta elnätsfunktioner är att tillräckligt många kunder upplever de nya möjligheter som smarta elnät erbjuder som intressanta och värdeskapande. Aktiva kunder med tillgång till information om sin energianvändning kan fatta medvetna beslut om sin användning där både ekonomi och andra faktorer kan vägas in. Kunden kan välja eller automatisk styrning av elför- brukningen med uppföljning i realtid. Uppföljningen kan sedan ligga till grund för beslut om att ta till vara möjligheter till efter- frågeflexibilitet. För kunder som inte önskar fatta löpande aktiva beslut kan ett ökat inflytande istället nås på ett helt automatiserat sätt, exempelvis via ett tjänsteföretag. Kunderna kan också vara aktiva genom att producera sin egen el och agerar då både som konsumenter och producenter. En annan mycket betydelsefull förutsättning är och EU:s långsiktiga klimat- och energipolitiska ambitioner för minskade växthusgasutsläpp och en ökad andel förnybar elproduktion. Målen för perioden fram till 20204F1 är en viktig utgångspunkt för rådets scenarier, rekommendationer och förslag på åtgärder i handlings- planen. Den långsiktiga energi- och klimatpolitiken inom EU och med- lemsstaterna kommer att påverka kraftsystemets utveckling i våra grannländer och därmed förutsättningarna för smarta elnät i . presenterade Kommissionen sitt förslag till en samlad målstruktur för klimat- och energipolitiken . enades stats- och regeringscheferna om för klimat och energi och vilka mål som ska gälla . Målen innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med till 2030, att andelen förnybar energi som används i EU ska uppgå till samt att energieffektiviser- ingen ska uppgå till . Hur stor utbyggnaden av förnybar, intermittent elproduktion i blir avgör behovet av smarta elnät och är därför den en av de centrala osäkerheterna i rådets framtidsscenarier. Beräk- ningen utifrån rådets scenarier5F2 visar på en intermittent elpro- 1De s.k. 20-20-20 målen: 2020 ska unionens utsläpp av växthusgaser ha minskat jämfört med , av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och 20 procents primärenergibesparing ska uppnås till 2020. 2Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Fördjupad scenarioanalys och kvantifiering av rådets fyra scenarier. duktion på 2030 i i det scenario som har den snabbaste ökningen av intermittent elproduktion. – 2050 når andelen intermittent kraftkapacitet såväl i som i som helhet i dessa scenarier. Blir en sådan utveckling verklighet, ställer det mycket stora krav på utvecklingen av smarta elnät. Hanteringen av denna osäkerhet påverkar alltså handlingsplanens inriktning. Även den fortsatta liberaliseringen av elmarknaden, och hur väl man lyckas förverkliga den politiska ambitionen i EU om en gemensam marknad med lika villkor, påverkar utvecklingen. Rådet behandlar även denna fråga som en strategisk osäkerhet. Rekom- mendationer inriktade på agerande i de processer som styr utvecklingen av den inre marknaden har således inte inkluderats i handlingsplanen. Detta gäller bl.a. arbetet med utformning och introduktion av s.k. nätkoder för den europeiska elmarknaden.6F3 Men konsekvenser av vissa trender, som introduktion av kapaci- tetsmarknader i flera länder, är dock ett viktigt underlag för hand- lingsplanen. I det långsiktiga perspektivet bör både uppföljning och eventuella kompletteringar eller justeringar av handlingsplanen göras med hänsyn till utvecklingen av den inre marknaden för el och angränsande europisk lagstiftning. Utvecklingen av smarta elnät kommer i hög grad att påverkas av den övergripande energipolitiken och en rad angränsande politik- områden som ligger utanför samordningsrådets uppdrag. En viktig sådan förutsättning är de av beslutade miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet. Generationsmålet är det över- gripande målet för miljöpolitiken som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att miljökvalitetsmålen ska nås. Generationsmålet är därför vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Miljökvalitetsmålen, totalt 16 stycken, beskriver det tillstånd som miljöarbetet ska leda till. De miljökvalitetsmål som främst berör utvecklingen av smarta elnät är Begränsad klimatpåverkan, God bebyggd miljö och 3 Mer information om EU:s arbete med nätkoder finns i samordningsrådets delrapport . Men även andra miljökvalitetsmål kan ha betydelse. Även utformningen av de energipolitiska styrmedel som används för att förverkliga olika energipolitiska mål som regering och riksdag enats om är betydelsefulla. Det gäller t.ex. olika former av stödsystem för förnybar elproduktion så som elcertifikatssystemet och förmånliga villkor för egenproducerad el. Med hänsyn till handlingsplanens tidshorisont (2015–2030) har vi inkluderat olika former av styr- medelsförändringar och deras effekter i de analyser och resone- mang som legat till grund för handlingsplanen. Däremot innehåller handlingsplanen inte några konkreta förslag om utformning av nuvarande eller framtida stödsystem för förnybar elproduktion, eftersom det ligger utanför rådets uppdrag. I handlingsplanen presenteras också ett antal rekommendationer och förslag som berör andra generella politikområden t.ex. sam- hällsbyggande, näringslivsfrämjande, forsknings- och innovations- politik etc. Utgångspunkten för dessa rekommendationer har varit att i första hand bygga på befintliga strukturer och gällande pro- gram inom respektive politikområden. Bara när det saknas generella insatser med rätt inriktning föreslår vi specifika insatser för smarta elnät. I ett mer långsiktigt perspektiv behöver handlingsplanen dock stämmas av mot utvecklingen inom dessa politikområden. Genom sådana avstämningar kan nya erfarenheter och specifika behov relaterade till smarta elnät identifieras. Regeringens miljöteknikstrategi för perioden –2014 är en viktig förutsättning för näringslivsfrämjandet. Syftet är att genom en sammanhållen satsning skapa goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i men också främja exporten av svensk miljöteknik. Miljöteknikstrategin beskrivs när- mare i avsnitt 5.2. En utvärdering av miljöteknikstrategin genom- förs och kommer att avslutas . En grund- läggande utgångspunkt är således att resultaten från denna utvärde- ring bör tas tillvara innan mer specifika förslag formuleras inriktade på konkreta främjandeinsatser för smarta elnät. Andra viktiga utgångspunkter för handlingsplanens rekommen- dationer och förslag är den generella innovations- och forsknings- politiken och beslut med anledning av regeringens forsk- ningspolitiska proposition7F4 samt den innovationspolitiska agendan inom relevanta områden. Utöver dessa nationella program spelar givetvis även program på EU-nivå som Horisont 2020 en viktig roll. Behovet av mer specifika insatser relaterade till smarta elnät har således identifierats mot bakgrund av dessa mer generella program och insatser. Utgångspunkten för samordningsrådets handlingsplan är att driv- krafterna för smarta elnät i första hand är marknadsbaserade. Syftet med planen är att skapa framförhållning och underlätta anpassning till framtida utmaningar, så att de mål som uttrycks i direktivet och som rådet formulerat kan uppnås. Vi vill alltså inte styra utveck- lingen i en viss riktning t.ex. när det gäller teknikval och olika aktö- rers roller på en framtida marknad. Utvecklingen av smarta elnät hänger nära samman med utveckl- ingen av den europeiska elmarknaden och berör komplexa pro- blemställningar som i många fall kräver ett omfattande utrednings- underlag. Det handlar bl.a. om avvägningar mellan samhällsnytta och kundnytta som inte alltid sammanfaller, förhållandet till etc. Förslag på justeringar i marknadsdesignen måste således ta hänsyn till en rad olika omständigheter. För detta krävs omfattande konsekvensanalyser som bör fortsätta också efter att samordningsrådet avslutat sitt arbete. är det viktigt att den process som ska underlätta anpassning till nya förutsättningar på elmarknaden (stor andel lokal och intermittent produktion, aktiva kunder med helt nya förbrukningsmönster etc.) påbörjas . På detta sätt kan erfarenheter av praktiskt förändrings- arbete uppnås innan utmaningarna blir mer akuta. En annan grundförutsättning för handlingsplanens strategiska inriktning är den tröghet som gäller förändringar av energi- och elsystemet, liksom för all kapitalintensiv infrastruktur med långa avskrivningstider. Även ganska omfattande förändringar i mark- nadsförutsättningarna för olika aktörer ger genomslag först på längre 4 Regeringens proposition, 2012, Forsknings- och innovation (Prop. 2012/13:30, bet 2012/13:UbU3, rskr 2012/13:151) med prioriteringar för Detta innebär även att en stor del av handlingsplanens resultat inte kan förväntas få fullt genomslag förrän efter 2030. finns det andra mer konsumentnära områden där ny teknik, nya affärsmodeller och förändrade preferenser kan medföra snabba förändringar inom vissa områden som är svåra att förutse (jämför utvecklingen inom telekom). Ytterligare en utgångspunkt för handlingsplanen är att smarta elnät i första hand är en möjliggörare för olika former av kund- nytta/samhällsnytta som vi vill uppnå, t.ex. ökad energieffektivitet, elektrifiering av transportsektorn och hållbarhet på energisystem- nivå, bl.a. genom ökad samverkan med andra energibärare. Att för- verkliga dessa mål är ett långsiktigt utvecklingsarbete där smarta elnät kan ge betydelsefulla bidrag. behöver elmarknaden utvecklas genom att nya system, tekniklösningar och marknadsförutsättningar prövas och utvecklas steg för steg. (efterfrågeflexibilitet, lagring, decentraliserad produk- tion, dubbelriktade flöden, automatisering i elnäten, styrning etc.). Utvecklingen bör ske inom ramen för en helhetssyn där nyttan för kunderna är central tillsammans med ett effektivt och hållbart resursutnyttjande och en säker elförsörjning. Arbetet bör också bygga på förutsägbara och långsiktiga förändringar av spelreglerna på marknaden där det finns en beredskap för snabba tekniska förändringar. Handlingsplanen fokuserar därför på förbättringar och utveck- lingsarbete som behöver påbörjas redan nu för att utveckla erfar- enheter som kan bidra till att hantera elsystemets utmaningar, som kan förväntas bli mycket omfattande. Planen innehåller således inte några enkla förslag inriktade på snabba förändringar. I stället är förhoppningen att rådets arbete och handlingsplanen ska bidra till ny kunskap och nya erfarenheter som även kan slå hål på vissa myter. Det ger förutsättningar för en mer stabil utveckling utan risk för bakslag och oönskade konsekvenser. För att skapa överblick har vi valt att i ett inledande avsnitt (4.1) ge en sammanfattande beskrivning av de mål, rekommendationer och åtgärder som föreslås. Här redovisas också vissa generella aspekter på handlingsplanens utformning. Det gäller t.ex. inriktningen på förslagen i handlingsplanen, ansvarsfördelning och tidsperspektivet i arbetets olika faser. Handlingsplanens rekommendationer och förslag har delats upp utifrån tre skilda perspektiv. Det första perspektivet handlar om hur politiska ramverk och marknadsvillkor påverkar marknadens professionella aktörer och affärsmodeller på elmarknaden och inom andra delar av energisystemet vid utvecklingen av smarta elnät. Rekommendationer och det fortsatta arbetet med de delar av hand- lingsplanen som har detta perspektiv har samlats i kapitel 4.2. Kunderna påverkas också av marknadens spelregler, men vi behandlar rekommendationer och förslag med ett tydligt kund- perspektiv samlat i en egen del av handlingsplanen (kapitel 4.3). I första hand med fokus på förutsättningar och behov av kundstöd- jande insatser kopplade till de nya möjligheter till aktivt deltagande som smarta elnät innebär. Här tar vi också upp rekommendationer utifrån hur smarta elnät och annan samhällsutveckling påverkar varandra. I detta kapitel ligger fokus således på både kundnytta och mer övergripande samhällsnyttor. Det tredje perspektivet inriktar sig på möjligheter att ta en ledande internationell roll inom smarta elnät. Rekommenda- tioner och förslag som syftar till att uppnå detta mål behandlas samlat i kapitel 4.4. Rekommendationerna berör hela värdekedjan från kunskapsuppbyggnad och forskning till innovation och till- växt. Behovet av forskning och utveckling som underlag för för- ändring av politiska ramvillkor och förutsättningar för aktivt kund- deltagande beskrivs dock i avsnitt 4.2 och 4.3. Avsnittet avslutas med hur kan positionera sig på en global marknad. Behovet av åtgärder på lång sikt som inte direkt knyter an till våra rekommendationer är samlade i kapitel 4.5. Handlingsplanens rekommendationer och förslag bygger på ett omfattande analys- arbete och en bred dialog med olika intressenter. 3 Uppföljning av handlingsplanen Förslag: Ett nationellt forum för smarta elnät bör inrättas med uppgift att i bred samverkan mellan berörda myndigheter, bransch och konsumentföreträdare 1.främja dialog om smarta elnäts möjligheter 2.följa upp genomförandet av handlingsplanen för smarta elnät 3.identifiera behov av kompletterande åtgärder och rekom- mendationer i takt med omvärldsförändringar 4.koordinera genomförande och uppföljning av förslag inrik- tade på tvärsektoriella frågor och främjandeinsatser 5.förvalta och utveckla kunskapsplattformen. har arbetat för att utveckla en bred samverkan mellan myndigheter, näringsliv och intresseorganisationer genom samarbete och dialog, samt genom utveckling av rådets kunskaps- plattform. Vi har också velat utveckla en nationell samsyn om smarta elnäts förutsättningar och möjligheter. Vår bedömning är att behovet av ett forum för bred samverkan inom smarta elnät kvarstår, även efter det att samordningsrådet avslutat sin verksamhet. Skälet är i första hand att området smarta elnät spänner över flera sektorer. Det involverar aktörer från många branscher och verksamhetsområden, vilket gör det svårt att peka ut ett tydligt huvudmannaskap. Ett framtida forum kan också spela en viktig roll i arbetet med att följa upp och vid behov uppdatera handlingsplanen utifrån ett helhetsperspektiv. En förebild för forumet skulle kunna vara Bredbandsforum8F1,9F2,bland annat vad gäller organisation, ledning och praktiskt genomförande. Ytterligare en viktig uppgift är att förvalta och vidareutveckla samordningsrådets kunskapsplattform. Syftet med kunskapsplatt- formen är att sammanställa och sprida kunskap om smarta elnäts möjligheter och olika praktiska erfarenheter. Denna uppgift kom- mer också att behövas eftersom plattformen kan bidra till att hålla handlingsplanen levande. Kunskapsplattformen kan också spela en nyckelroll i informationen om svenska verksamheter inom smarta elnät till en internationell publik. En sådan samlad kontaktpunkt är ett viktigt stöd i arbetet med att göra smarta elnät till en svensk tillväxtbransch. I forumet bör samtliga myndigheter som föreslagits som ansva- riga i rådets handlingsplan ingå. Därutöver bör forumet samla berörda företag inom IT- och energiområdet, kommuner, regionala aktörer samt relevanta bransch- och intresseorganisationer. Forum- et bör stödjas av ett mindre kansli. Forumets ordförande och kansli bör också hålla i genomförandet och uppföljningen av de förslag som berör flera huvudmän utan att någon av dessa kan sägas ha det samlande ansvaret. Detta gäller även de rekommendationer som är inriktade på tvärsektoriella frågor och koordinerade främjande- insatser. Kansliet kan placeras vid lämplig myndighet och bör vara neutralt i förhållande till parterna i forumet. Genom forumets ord- föranden bör regelbunden rapportering om resultatet av arbetet lämnas till regeringen. Detta för att säkerställa ett helhetsperspektiv där samtliga verksamhetsområden som berörs av utvecklingen av smarta elnät beaktas. Forumet och dess kansli bör också ansvara för att utveckla och förvalta kunskapsplattformen, där man ska kunna utbyta informa- tion och kunskap samt informera om pågående verksamhet i relaterad till smarta elnät. Kunskapsplattformen bör också vara det primära verktyget för att informera om genomförande, planerade uppdateringar och kompletteringar av handlingsplanen. 1Bredbandsforum, [] 2Regeringskansliet, 2010, Uppdrag till i fråga om administrativt stöd till Bredbandsforum. N2010/2461/ITP. Forumet bör samla samtliga berörda parter minst en gång för att redovisa hur långt genomförandet av handlingsplanen kom- mit och diskutera behovet av kompletterande insatser. Därutöver kan olika referensgrupper eller projektgrupper med företrädare för olika intressenter knytas till forumet för hantering av tvärsektor- iella och prioriterade frågor. Exempelvis hanteringen av förslagen där forumet utpekats som huvudansvarig i handlingsplanen. Vi har satt upp tidpunkter för en samlad uppföljning, utvärdering och precisering av handlingsplanen. Tanken är att dessa tidpunkter ska fungera som handlingsplanens milstolpar, där ett samlat under- lag tas fram för beslut om verksamhetens fortsatta inriktning. Tid- punkterna är anpassade till förslagen i handlingsplanen, kända omvärldsförändringar och programperioder inom områden som har avgörande betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Det är t.ex. kontrollstationerna för elcertifikatssystemet, reglerperioderna för elnätsföretagen och programperioderna för forskningsprogrammen inom energiområdet på nationell och europeisk nivå. Tabell 3.1 visar programmen och våra förslag till tidpunkter. Med hänsyn till handlingsplanens förslag och omvärldshändelser som påverkar utvecklingen av smarta elnät föreslår vi en första samlad uppföljning .