sou · H2B368 · 2014-10-08 00:00:00 — finansiera de förändringar som föreslås. De offentliga finanserna beräknas stärkas med vid en sådan sänkning. Förslagen påverkar näringsidkarna i olika utsträckning, både bero- ende på bransch och storlek. Eftersom förslagen är flera är det inte lämpligt att samla effekterna i en branschindelad tabell. För att del- vis illustrera hur förslagen förväntas påverka det enskilda företaget redogörs för tre typföretag inom olika branscher och hur dessa påverkas av förslagen. Förslaget om företagsfond förväntas ha störst enskild effekt för näringsidkarna och deras möjligheter till avsättningar. Dessa för- väntade effekter sammanfattas branschvis i tabellen nedan. Tabellen redovisar per bransch hur stora avsättningar som näringsidkarna gör sammantaget till skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto, samt periodiseringsfond och expansionsfond. Kolumnen med maximalt belopp avsatt till företagsfond baseras på att avsättningarna utgör av det fördelningsbara resultatet. För samtliga branscher finns sammantaget utrymme för maximala avsättningar till företagsfonden. Den sista kolumnen Antal i tak redovisar hur många näringsidkare inom respektive bransch som 2011 uppskattningsvis gjort större avsättningar till skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto, samt periodiserings- och expansionsfond än vad som kommer vara möjligt till företagsfond. Taket är inte justerat för avsättningar till skogs- skadekontot. Avsättning med motsvarande belopp vid skogsskador kommer även i fortsättningen att kunna göras, t.ex. vid stormfälld skog. Detta innebär att beräkningen av antal näringsidkare i tak, främst för gruppen A (01-03) Jordbruk, skogsbruk och fiske, förväntas vara något överskattad. Tabellen anger belopp för avsättningar till skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto, samt periodiserings- och expansionsfond, samt maximala avsättningsmöjligheter till den föreslagna företagsfonden. Reglerna beräknas sammantaget minska den administrativa bördan för näringsidkarna, vilket innebär att de administrativa kostnaderna sjunker. Beräkningarna för de administrativa kostnaderna är gjorda med regelräknare och med hjälp av andra, jämförbara regelförändringar för enskilda näringsidkare och deras effekt på tidsåtgången och kostnaderna. Enligt regelräknaren kostar en ekonomihandläggare i genomsnitt . Den administrativa bördan för förslagen beräknas då sammantaget minska företagens administrativa kostnader med . För att illustrera hur bland annat förslagen om företagsfond, slopade avsättningar till skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto, samt periodiserings- och expansionsfond påverkar näringsidkare inom olika branscher redovisas effekterna av förslagen på tre typföretag. Företagen är exempelföretag inom branscherna jordbruk, fastig- hetsuthyrning samt serviceföretag och bygger på generaliserade upp- gifter från vardera bransch. Typföretagen exsiterar inte i verklig mening på så sätt att uppgifterna kommer från ett specifikt företag, utan är sammansatta av uppgifterna från branschen som helhet. beskrivs i dagens regler och hur det förväntas påverkas av utredningens förslag. Jordbruksföretaget har ett bokfört resultat på och gör avsättningar till skogskonto på . Näringsidkaren ränte- fördelar , gör avsättning till periodiseringsfond med och har som ska återföras. Avsättningar till expansionsfond är . Det kvarvarande resultatet, , redovisas som inkomst av näringsverksamhet. Kapitalunder- laget uppskattas till varav sparade fördelningsbelopp är . I det nya systemet, , har jordbruks- företaget i fördelningsbar inkomst (bokfört resultat plus återförning av periodiseringsfonden). Detta belopp kan då fördelas till företagsfond (högst ), räntefördelning och inkomst av näringsverksamhet parallellt. Jordbrukaren förväntas vilja uppnå samma fördelning och samma inkomst av näringsverksamhet som i dagens system. Det innebär att jordbrukaren förväntas ränte- fördela , sätta av till företagsfonden och att resterande resultat, , tas upp som inkomst av näringsverksamhet. Efter övergångsperioden när periodiserings- fonderna återförts har jordbruksföretaget åter i fördelningsbar inkomst, av detta räntefördelas och maximalt kan sättas av till företagsfond (en minskning mot tidigare som sattes av i dagens system). Det innebär att inkomst av näringsverksamhet dock sjunker till . Skillnaden i inkomsten av näringsverksamhet består i att avsättningar till företagsfond inte måste återföras inom en särskild tid, vilket gäller avsättning till periodiseringsfonden i exemplet. Även avsättningen till skogskonto måste återföras. Återföring måste ske har gått från ingången av det år insättning senast skulle göras. Fastighetsföretaget har i dagens system ett bokfört resultat på (underskott) och outnyttjade underskott från före- gående år på . Företaget redovisar ett underskott före räntefördelning på . Det finns inget resultat att ränte- fördela eller sätta av till periodiserings- eller expansionsfond. Kapitalunderlaget är varav utgörs av sparade fördelningsbelopp. I det nya systemet har fastighetsföretaget fortfarande ett under- skott på , dvs. i fördelningsbart resultat. Eftersom resultatet är negativt kan inte räntefördelning göras, inte heller avsättningar till företagsfond. Kapitalunderlaget sjunker på grund av att underskottet inte längre räknas med och inte heller sparat fördelningsutrymme. Totalt sjunker kapitalunderlaget med till på grund av dessa två poster. Om kapitalunderlaget har beräknats med alternativregeln för fastigheter ökar dock denna post i kapitalunderlaget. Under förutsättning att hälften av de resterande beror på innehav av hyresfastigheter, dvs. , förväntas det totala kapital- underlaget öka med . Totalt förväntas då kapital- underlaget öka till om inga andra poster i kapitalunderlaget påverkas av förslagen. Serviceföretaget har ett bokfört resultat på och sätter av till periodiseringsfond medan ska återföras från periodiseringsfond. Inget sätts av till expansionsfond. Företagaren räntefördelar inget eftersom kapitalunderlaget uppgår till . Det finns sparade fördelningsbelopp som uppgår till . Inkomst av näringsverksamhet är . I det nya systemet har serviceföretaget 150 000 i fördelningsbar inkomst (bokfört resultat plus återföring av periodiseringsfonden). Det medger ett utrymme för avsättning till företagsfond med . Kapitalunderlaget förväntas sjunka till eftersom sparat räntefördelningsbelopp inte får ingå i kapitalunderlaget. Ett belopp motsvarande maximalt av kapitalunderlaget kan sättas av till företagsfond dvs. Av det fördelningsbara resultatet förväntas då näringsidkaren sätta av till företagsfond, medan kan fördelas mellan räntefördelning och inkomst av näringsverksamhet för att uppnå samma beskattningsnivå som i dagens system. Totalt kan räntefördelas och beskattas som inkomst av kapital. Ett alternativ för näringsidkaren uppkommer dock genom för- slaget om förenklad räntefördelning. Om näringsidkaren inte vär- derar avsättningarna till företagsfond särskilt högt kan i stället det fördelningsbara resultatet räntefördelas med upp till ett halvt pris- basbelopp (siffror) och resterande redovisas som inkomst av näringsverksamhet. 10.3.7Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Det förhållandet att reglerna om skogskonto, skogsskadekonto, upphovsmannakonto, expansionsfonder och periodiseringsfonder slopas och att det i stället införs regler om företagsfond innebär tydliga förenklingar för de enskilda näringsidkarna och handelsbolags- delägarna. Dessutom kommer den negativa räntefördelningen att slopas. Utredningen bedömer att färre regler medför lägre kostnader. Detta hindrar emellertid inte att det under en övergångstid, fram till dess att praxis etablerar sig, kan komma att uppstå ett antal frågor som kommer att prövas av de allmänna förvaltningsdomstolarna, och ytterst av . Det gäller såväl reglerna om företagsfond som reglerna om generationsskiften och byte av företagsform. Utredningen gör i denna del emellertid den samman- tagna bedömningen att det blir en marginellt minskad arbetsbelastning för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 10.4Höjda beloppsnivåer för om intäkter ska tas upp till beskattning vid särskilda fastighetsförvärv och framflyttat stickår Utredningen föreslår en rad förändringar i reglerna för fastigheter. En grundlig genomgång av förslagen finns i avsnitt 7. Förslag om höjda beloppsnivåer relaterade till vissa fastighetsfrågor förväntas förenkla för många näringsidkare. Det handlar främst om att vissa mindre belopp inte behöver tas upp till beskattning och på så sätt minska en administrativ börda som annars inte står i proportion till beloppet. Utredningen föreslår att tre av dagens existerande beloppsnivåer justeras utifrån inflationen från det att beloppen en gång fastställdes. På så sätt ökar relevansen hos de bestämmelser som finns utifrån rådande prisnivåer. Bibehålls dagens beloppsnivåer minskar dessa i relevans ytterligare i takt med inflationen. Utredningen föreslår att kapitalvinst vid marköverföringar m.m. enligt fastighetsbildningslagen bara ska tas upp om den kontanta ersättningen överstiger . Dagens nivå är och en höjning skulle alltså innebära att flera mindre belopp inte behöver tas upp till beskattning och därmed minska den admin- istrativa bördan för den enskilde. Utredningen föreslår även att kapitalvinst vid allframtidsupplåtelse bara ska tas upp om engångs- ersättningen överstiger mot dagens nivå på . Förslaget om beloppshöjningen innebär att färre intäkter vid allframtidsupplåtelser behöver tas upp och därmed minskar den administrativa bördan för de som omfattas av reglerna. Slutligen föreslår utredningen att intäkter och kostnader i en delägarbeskat- tad samfällighet bara ska tas upp om nettobeloppet respektive avkastningen överstiger mot nuvarande . Även i detta fall är justeringen av beloppet avsett att minska den administrativa bördan genom att mindre belopp inte behöver tas upp till beskattning. Samtliga tre förslag om höjda beloppsnivåer är avsedda att bibehålla relevansen i dagens regler genom att justera för inflationen sedan beloppsgränserna senaste fastställdes. Ett viktigt argument för höjda beloppsnivåer är den relativa admin- istrativa bördan som den enskilde möter i förhållande till rådande beloppsnivåer. En skogsfastighetsrelaterad fråga som utredningen lämnar för- slag om är att avskaffa reglerna om rationaliseringsförvärv och därmed skillnaderna mot övriga förvärv. Det innebär i praktiken att alla typer av förvärv ges samma, skogsavdragstakt som ges vid rationaliseringsförvärv. Avdragsutrymmet är oförändrat, men stor- leken på avdragen ökar till det dubbla för förvärv som enligt dagens regler inte anses vara rationaliseringsförvärv. Även reglerna om rationaliseringsförvärv vid omarrondering slopas. Direktavdrag kommer därmed alltid att få göras vid omarronderingar. Förslagen innebär att det blir enklare att definiera förvärv. En ytterligare bestämmelse inom fastighetsområdet som utred- ningen lämnar förslag om är det så kallade stickåret. Utredningen föreslår att flytta dagens stickår års taxeringsvärde till taxeringsvärde. Utredningen bedömer att ett sådant för- slag är en betydande förenkling för både fastighetsägare och myn- digheter, främst . Med det nuvarande systemet måste den som vill använda sig av bestämmelserna om stickår och har förvärvat en fastighet dels kunna uppge taxe- ringsvärde, dels kunna redovisa de förbättringskostnader som fas- tighetsägaren har haft och som denne yrkar avdrag för. För näringsfastigheter måste även värdeminskningsavdrag gjorda efter 1952 återföras. Genom att flytta fram stickåret till 1996 för- väntas den administrativa bördan minska avsevärt för både privat- och näringsfastigheter. Det beror på att det finns betydligt bättre uppgifter om taxeringsvärden än . Dessutom minskar antalet uppgifter om förbättringskostnader då utgifter från tiden inte är avdragsgilla. Slutligen minskar mängden värdeminskningsavdrag som ska återföras för näringsfastigheter. För att justera för ändrade taxeringsvärden, förbättringskostnader samt värdeminskningsavdrag och därmed kunna föreslå ett kost- nadsneutralt förslag föreslår utredningen att anskaffningsvärdet bestäms till av taxeringsvärde. För de tre förslagen om höjda beloppsnivåer vid vissa fastighetsför- värv finns främst möjligheter till alternativa beloppsnivåer. Utred- ningen valde att föreslå de beloppsnivåer som efter avrundning bäst kompenserade för den inflation som varit sedan beloppen senast fastställdes. Alternativt kunde delar av prisbasbelopp som svarade för uppräkningen föreslås. Utredningen bedömer dock att när det faktiska beloppet ändras riskerar regeln att bli krångligare än om det rör sig om ett angivet fast belopp. Ytterligare ett alter- nativ skulle vara att helt ta bort reglerna om vissa belopp och på så sätt skapa tydligare regler. I så fall skulle den administrativa bördan öka. För förslagen om rationaliseringsförvärv är en alternativ lösning att låta alla typer av förvärv fungera som dagens vanliga förvärv, ingen förhöjd skogsavdragshastighet för några typer av för- värv. Det skulle dock missgynna rationalisering av skogsbruket och öka avverkningstakten. Den stora frågan vid ändrat stickår är vilket nytt taxeringsår som kan anses mest lämpligt som nytt stickår. Ett argument för att välja ett så sent stickår som möjligt är att regelbördan minskar ju kortare avstånd det är till stickåret. Dessutom minskar behovet av att återigen justera stickåret jämfört med om ett stickår längre bak i tiden föreslås. Ett argument mot att välja ett så sent stickår som möjligt är att regeln om stickår främst bör ses som en undantags- regel. Ju senare stickår som väljs, desto fler kommer att omfattas av regeln. Förslagen berör skattskyldiga som förvärvar fastigheter eller avyttrar fastigheter som ägts . Slopandet av rationaliserings- förvärv berör enskilda näringsidkare som förvärvar skogsfastig- heter. Reglerna om stickår berör alla fastighetsägare, oberoende om det rör sig om privat- eller näringsfastigheter som förvärvats . Uppgifterna kring hur många marköverföringar enligt fastighets- bildningslagen som genomförs där den kontanta ersättningen understiger 35 000 är knapphändiga. Enligt försiktiga uppskattningar genomförs runt 2 000 marköverföringar enligt fastighets- bildningslagen. Av dessa uppskattas beröras av förslaget om höjd beloppsgräns. Uppgifterna kring kapitalvinst vid allframtidsupplåtelse är även de knapphändiga. Försiktiga upp- skattningar ger cirka 10 000 årliga allframtidsupplåtelser och att en tredjedel av dessa berörs av förslaget. Enligt Lantmäteriet fanns det 40 351 samfällighetsföreningar per , den vanligaste beskattningsformen för dessa är beskattning på delägarnivå. Enligt försiktiga uppskattningar berörs av förslaget. Underlagen för förslagen att avskaffa rationaliseringsförvärv är även de knapphändiga. Enligt uppskattningar rör det sig om av alla förvärv av skogsfastigheter. För övriga fastig- heter förväntas avdragstakten öka vilket leder till att skattekrediten växer snabbare till maximal avdragsnivå. Underlaget för beräkningar av nytt stickår bygger på försäljningar av småhus som gjorts där fastigheten anskaffades . En höjning av beloppet då en kontant ersättning inte behöver tas upp som kapitalvinst vid marköverföring m.m. enligt fastighetsbildnings- lagen beräknas leda till minskade intäkter med . En höjning av beloppet vid allframtidsupplåtelser beräknas leda till minskade intäkter med . En höjning av nettobeloppet eller avkastningen för intäkter som ska beskattas i en delägarbeskattad samfällighet beräknas leda till minskade intäkter med . Ett slopande av reglerna om rationaliseringsförvärv förväntas leda till en ökad ränteeffekt på skattekrediten för skogsavdrag som kan beräknas till . Ett framflyttat stickår och taxer- ingsvärde beräknas minska statens intäkter med införandeåret och sedan minska till noll över en tioårs- period. Det är svårt att uppskatta omfattningen av hur den administrativa bördan påverkas av förslagen. Dels är uppgifterna om hur många som påverkas av respektive förslag osäkert, dels är tidsåtgången och kostnaden för dagens system okända. Det kan därför konstateras att förslagen sannolikt har en minskande effekt på den administrativa bördan, men att storleken på den minskningen av de administrativa kostnaderna inte går att uppskatta. Förslaget om slopat rationaliseringsförvärv påverkar de enskilda näringsidkare som förvärvar skogsfastigheter. Den administrativa bördan förväntas minska då avdragshastigheten för skogsavdrag ökar och skogsägaren inte behöver sprida ut avverkningen över lika . För de som inte kunnat göra skogsavdrag enligt reglerna om rationaliseringsförvärv kan därför den administrativa bördan för skogsavdrag förväntas halveras. Förslagen om ändrat stickår rör de som förvärvat en fastighet . Den administrativa bördan rör både privat- och näringsfastigheter, men bara . Omfattningen av den administrativa bördan som påverkas av förslaget om ändrat stickår beror på flera enskilda faktorer; antal år som fastigheten förvärvades, om det är en privat- eller näringsfastighet samt mängden avdrag för förbättringskostnader. Dessa faktorer går inte att uppskatta storleksmässigt, men det är tydligt att ett framflyttat stickår är en betydande förenkling för både berörda fastighetsägare och . 10.4.5Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Utredningen bedömer att förslagen om höjda beloppsnivåer vad gäller skattefri inkomst vid marköverföringar, allframtidsupp- låtelser och för delägare i samfälligheter kommer att leda till en mar- ginellt minskad arbetsbelastning för de allmänna förvaltningsdom- stolarna. Förslagen om att slopa de särskilda reglerna som gäller för skogsavdrag och vid omarrondering efter ett s.k. rationaliserings- förvärv innebär att innebörden av detta begrepp inte längre behöver tolkas. Det i sin tur bör innebära något färre mål för de allmänna förvaltningsdomstolarna att hantera. Vad sedan gäller framflytt- ningen av stickåret bör det innebära att det blir något färre mål som rör kapitalvinstberäkningen vid fastighetsför- säljning eftersom bl.a. förbättringsutgifter som hänför sig till tiden –1996 då inte längre får dras av. Utredningen gör i denna del den sammantagna bedömningen att den minskade arbetsbelastningen för de allmänna förvaltningsdomstolarna får anses som marginell. 10.5Skatteverkets underrättelser samt fastställelse av belopp Då skattereglerna för enskilda näringsidkare och handelsbolagsdel- ägare ofta uppfattas som svårtillgängliga med följden att det är svårt för dessa att deklarera sina inkomster fyller information till företagarna en viktig funktion. I avsnitt 8 beskrivs utredningens bedömning av vissa uppgifter som bör kunna lämna till näringsidkarna inom ramen för underrättelseskyldighet. Utredningen gör bedömningen att det i den till inkomstdeklarationen bifogade specifikationen ska kunna anges vilket belopp som är avsatt till företagsfonden samt att det i anslutning till dessa uppgifter anges att fonden innebär att det finns en latent skatteskuld. Dessutom gör utredningen bedömningen att bör upplysa i specifikationen om vilka rutor i NE- respektive N3A-blanketten som uppgifter om föregående års egen- avgifter ska föras in i. På dessa blanketter bör anges var siffrorna finns att hämta. I samma avsnitt lämnas förslag om att vissa belopp som inte fastställs – sparat räntefördelningsbelopp och avdragsutrym- met för skogsavdrag – ska beräknas och fastställas av det år de uppkommer. Fastställelseförfarandet innebär sannolikt en ökad administrativ börda för både de enskilda och initialt, men förväntas minska den sammantagna administrativa bördan . Utredningen bedömer inte att förslagen kommer att ha betydande effekter för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Däremot beräknas de administrativa kostnaderna öka tillfälligt av en engångseffekt, enligt tabellen nedan. 10.5.2Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslagen om fastställelse av sparade utrymmen innebär att belopp som inte har kunnat bli föremål för process nu kommer att kunna bli det. kan det förutsättas att oklarheter undan- röjs och att det blir färre bevisfrågor att ta ställning till i och med att de sparade utrymmena fastställs och att beloppen finns tillgäng- liga i samband med deklarationen. Detta torde i sin tur innebära att färre personer kommer att överklaga beslut om skogsavdrag och räntefördelning. Utredningen gör bedömningen att förslagen kommer att leda till en marginellt ökad arbetsbelastning för de all- männa förvaltningsdomstolarna. Därmed ska de allmänna förvalt- ningsdomstolarna inte till följd av utredningens förslag behöva tillföras ytterligare resurser. 10.5.3Överensstämmelse med Europeiska unionen I avsnitt 5.7 har vissa EU-rättsliga anpassningar gjorts för själv- ständig näringsverksamhet som bedrivs inom Europeiska ekono- miska samarbetsområdet, förkortat EES. Utredningen bedömer att förslagen i övrigt inte behöver justeras för att vara förenliga med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. har beaktats vid utformningen av förslagen. 10.6Sammanfattning av utredningens förslag Utredningen föreslår ändringar inom flera områden som rör enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Som beskrivs i inledningen delas dessa förslag in i fyra områden, eller avsnitt i betänkandet. Förenklingar i de generella reglerna i inkomstslaget näringsverk- samhet – beloppsrelaterade frågor kring lagervärde och avskriv- ningar av inventarier Ett förenklat neutralt skattesystem – ersätta olika avsättnings- möjligheter med en möjlighet; företagsfond, förenklad ränte- fördelning och enklare kapitalunderlag Vissa skogs- och fastighetsanknutna frågor – höjda belopp för vissa slag av fastighetsförvärv, rationaliseringsförvärv samt ändrat stickår underrättelseskyldighet samt fastställelse av belopp – räntefördelningsbelopp samt utrymme för skogsavdrag Förslagen är i första hand motiverade som förenklande åtgärder för företagarna. I flera fall är det främst de minsta företagen som gyn- nas mest av förenklingarna och den totala administrativa bördan förväntas minska för den berörda gruppen. Viss minskad neutrali- tet mellan olika företagsformer blir en av konsekvenserna av för- slagen. Utredningen bedömer att ett sådant avsteg från neutrali- tetsperspektivet är motiverat med tanke på förenklingsvinsten. De summerade beräknade effekterna på de offentliga finanserna redovisas i tabellen nedan. De summerade minskade administrativa kostnaderna för aktuella näringsidkare redovisas i tabellen nedan. Tidsåtgången och kostnaden för respektive administrativ syssla är hämtad från regelräknare och uppskattning av genomsnittlig tidsåtgång för olika deklarationsuppgifter. De uppskattade minskade administrativa kostnaderna för utredningens förslag uppgår till . 10.6.1Övergripande konsekvenser av förslagen Reglerna som föreslås i betänkandet bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Utredningen bedömer inte att särskild hänsyn behöver tas vad gäller tidpunkten för ikraftträdande men att det är viktigt att informerar de berörda om de förändrade reglerna innan reglerna träder i kraft. 10.6.2Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor Enligt de tidigare uppgifterna från SCB om fördelning mellan män och kvinnor per bransch är fördelningen ojämn mellan olika SNI- grupper. De förslag som utredningen lämnar är inte riktade mot någon särskild grupp, men vissa branscher påverkas mer än andra av de olika förslagen. Det medför att förslag som t.ex. gynnar jord- brukssektorn främst gynnar män eftersom de är vanligast före- kommande i den branschen. Förslag om förenklad räntefördelning gynnar i första hand företagare med litet eller inget eget kapital, dessa företagare är vanligast i servicebranscher där representationen av kvinnor är högre.