sou · H2B384d4 · 2014-12-09 00:00:00 — Av direktivet till för smarta elnät (2012:48) framgår att rådet ska etablera en kunskapsplattform för att öka kunskaperna om framtida krav på elnäten och om nyttan och möj- ligheterna med ny teknik. Målgruppen ska vara bred men fokus ska ligga på elmarknadens aktörer, sakägare och intresseorganisationer samt närmast berörda branscher. Kunskapsplattformen ska även vara en väg in för den som söker information om smarta elnät och som vill veta vilken myndighet eller organisation man ska vända sig till. Kunskapsplattformen ska vara en webbplats, som också kan vara rådets kanal för verksamheten. Rådet ska ta fram en övergripande strategi och årliga kommuni- kationsplaner för webbplatsen. Därutöver specificerar direktivet inte bara en mängd innehåll och funktioner för webbplatsen, utan också vilka övriga kommunikationsaktiviteter rådet ska genomföra och hur de ska integreras med webbplatsen. Arbetsprocesser och resursanvändning i arbetet med webb- platsen redovisas i avsnitt 1.4. 6.2.1Övergripande kommunikationsstrategi och prioriterade målgrupper /2013 initierade rådet ett arbete för att ta fram en övergripande kommunikationsstrategi och genomförde en förstudie till webbplatsen. I arbetet ingick dessutom att utforma en grafisk profil för digitalt och tryckt material. Syftet var att detta tillsammans skulle resultera i ett styrdokument som kunde användas i kravställningen mot webbyrån och internt stöd vid framtagande av innehåll och andra val. Det styrdokument283F1 som rådet antog grundar sig på följande underlag: Kommittédirektivet: detaljerade skrivningar om syfte, mål- grupper, innehåll och funktioner. Behovsanalys: elva telefonintervjuer som ger en bild av mål- gruppernas behov kring innehåll och funktioner. Riktmärke: fyra webbplatser användes som modeller för att visa hur andra som haft liknande utmaningar löst dem på ett bra sätt. Användarprofiler: Utifrån behovsanalysen togs användarprofiler fram för att illustrera och prioritera bland målgruppernas behov. Seminarium med referensgruppen kommunikation och kun- skapsspridning. En viktig aspekt i arbetet var att anpassa ambitionsnivån på webbplatsen till den tid och de resurser rådet hade till sitt för- fogande. Arbetet är därför baserat på att det kunskapshöjande syftet och den breda målgruppen måste ses i ett långsiktigt per- spektiv. Kunskapsplattformen ska fortsätta att utvecklas även efter det att rådet har avslutat sitt uppdrag. Figuren nedan visar den övergripande kommunikations-strategins målgruppsindelning och tidsperspektiv. 1 , 2013, för smarta elnät: Styrdokument för webbplats. Specificeringarna av innehåll och funktioner ska enligt styr- dokumentet följa den prioriterade målgruppsindelningen och tids- perspektivet. För att lyckas med detta rekommenderades en decentraliserad produktion dvs. att t.ex. rådsmedlemmarna och referensgruppsmedlemmarna ska bidra med fakta och skapa dialog. Därefter utvecklas innehåll och funktioner som respondenterna i förstudien uttryckte behov om. Webbplatsen är en integrerad del av rådets övriga verksamhet och kommunikationen kring den. Kommunikationsplanerna och genomförandet av dem finns beskrivna i rådets årsredovisning och delårsrapport samt i årsredovisningen . Här beskriver vi vilken effekt planerna har fått för just utvecklingen av webbplatsen . Revidering av den övergripande strategin 2014 I årsskiftet 2013/2014 beslutade rådet att revidera den övergripande strategin, så att branschen och närmast berörda aktörer skulle vara primär målgrupp även . Detta för att kunna informera och föra dialog om förslaget till nationell handlingsplan. Tanken var att förbereda målgruppen på planens rekommendationer och åtgärdsförslag, och att det skulle underlätta genomförandet av planen. En första version av webbplatsen lanserades och direktivets åtgärder för att bl.a. skapa trafik till och dialog på webbplatsen är genomförda. Men, att med begränsade resurser och på göra webbplatsen välbesökt, tyckte rådet krävde ytterligare insatser. I samband med kommunikationsplaneringen beslöt rådet därför att starta ett nyhetsbrev för att dra besökare till webbplatsen. har rådet skickat ut 4 nyhetsbrev med i snitt 6 notiser och länkar till material på webbplatsen via e-post till drygt 800 mottagare. Av dessa har öppnat brevet. I princip alla som har öppnat brevet har också klickat på länkarna i det och därmed hamnat på webbplatsen. I snitt har besökarna stannat och tittat på 5–15 sidor. Figuren nedan visar effekten av det första nyhetsbrevet. Över tid har nyhetsbrevet även bidragit till att öka trafiken i snitt till webbplatsen. På webbplatsen finns ett nyhetsrum, där man kan anmäla sitt intresse för att prenumerera på nyheter från rådet. publicera nyheter har alltså varit ett annat viktigt sätt att mark- nadsföra webbplatsen. I samband med kommunikationsplaneringen beslöt därför rådet att komplettera detta med ett konto på Mynewsdesk. Det är en etablerad webbplats som underlättar för journalister att hitta information inom olika områden. Publiceringen av rådets nyheter där med länkar till den egna webbplatsen har både gett nyheterna större spridning och lockat in besökare på webb- platsen. 6.3.1Övergripande om webbplatsens innehåll och struktur Webbplatsen lanserades i ett grundutförande efter en lång förstudie- och upphandlings- process samt en kort produktionsprocess. Därefter har webb- platsen utvecklats i ett par mer övergripande steg. Rådets verksamhet ska grundas på bl.a. erfarenheter från genom- förda, pågående och planerade aktiviteter och studier inom smarta elnät i . Lärdomar från internationella projekt ska också användas i verksamheten. gav rådet ut sin delårsrapport med en sammanställning av dittills inhämtat kunskapsmaterial utifrån specificeringarna i direktivet. Webbplatsen fick då sin nuvarande struktur för att pedagogiskt kunna tillgängliggöra både innehållet i rapporten och kommande material på webbplatsen för en bred mål- grupp. Webbplatsen struktur och innehåll bygger alltså på direktivets specificeringar av innehåll och funktioner, samt på att den är rådets kommunikationskanal. Av nedanstående figur framgår vilka delar av webbplatsen som utgör kunskapsplattformen respektive kanal för rådets verksamhet. En väg in för näringsliv och andra intressenter Enligt direktivet ska webbplatsen vara en väg in för den som söker olika sorts information om smarta elnät och vill veta vilken myndighet eller organisation man ska vända sig till. På webbplatsen finns både generell och mycket specifik information om smarta elnät. Under menyingångarna Smarta elnät i respektive Smarta elnät internationellt finns information om och länkar till myndigheter, organisationer etc. Dessutom finns under menyingången Smarta elnät i en databas över företag verksamma smarta elnät i . Det här visar hur plattformen stöttar rådets främjandeuppdrag. Webbplatsen ska ha ett interaktivt forum där man kan få syn- punkter eller diskutera specifika frågor. Besökare på webbplatsen kan nu kommentera och diskutera smarta elnät och rådets verk- samhet genom dialogrutor och en blogg. På webbplatsen finns även ingångar till Facebook och Twitter. Rådet har dessutom en egen Facebook-sida och ett eget Twitter-konto, som kan användas för att stimulera dialog. Direktivet specificerar att webbplatsen på ett samlat sätt ska informera om verksamheter inom smarta elnät i för en internationell publik. Webbplatsen har en ingång till en engelsk- språkig sida med övergripande och kortfattad information, inkl. länkar, om allt från svenska myndigheter till forskningsinstitutioner. Där finns också en engelsk version av databasen över företag inom smarta elnät i . Seminarier och konferenser som utnyttjar teknik för effektiv kommunikation och informationsutbyte Enligt direktivet ska seminarier och konferenser knytas till webb- platsen, och rådet ska använda ny teknik för effektiv kommuni- kation och informationsutbyte. På webbplatsen finns meny- ingången Dialog och samverkan som rådet har använt för att på- annonsera dialogforum och seminarier och rapportera från dessa. Totalt finns där information om elva evenemang med både gene- rella och specifika teman. Två av evenemangen har genomförts som en form av webbinar, där webbplatsen har fungerat som en kanal för direktsändning och dialog. Ytterligare två evenemang har spelats in så att besökare kan ta del av dem i efterhand. I anslutning till rapporteringen från respektive evenemang finns möjlighet att kommentera innehållet genom dialogrutor. Informationsmaterial riktat till olika aktörer Rådet ska ta fram informationsmaterial riktat till olika aktörer och publicera det på webbplatsen. I samband med förstudien kom det fram att respondenterna i behovsanalysen gärna ville att innehåll skulle ha dessa egenskaper: Transparensskapande: redovisar rådets arbete, dess syn på olika frågor och dokumentation från olika typer av möten. Kunskapshöjande, inspirerande, nyhetsrelaterat: förklaring av vad smarta elnät är och nyttan med smarta elnät. Omvärlds- bevakning internationellt och inom EU. Pedagogiskt pre- senterat och med konkreta fall. visa upp ledande position. Eftersom rådets arbete utgår från specificeringarna i direktivet använder vi en bred definition av vad smarta elnät är. Inom ramen för denna återfinns aktörer längs hela värdekedjan, från produktion till kund. Till detta kommer ett flertal aktörer, t.ex. leverantörer av produkter eller tjänster inom smarta elnät. Målgruppen som vill ha anpassad information inom hela rådets verksamhetsområde är alltså mycket bred. Men utifrån rådets övergripande kommunikations- strategi har fokus för kommunikationen framför allt varit branschen och närmast berörda aktörer. På webbplatsen finns mycket transparensskapande innehåll, t.ex. om rådets arbete och rapportering från dialogform samt seminarier. Detta material presenteras i en form som är tillgänglig för en bred målgrupp. Det gäller även de konkreta fallen, bl.a. olika pilot- projekt. Det kunskapshöjande materialet är i huvudsak rapporter för branschinsatta, men en del av rapporterna har tillgängliggjorts för en bredare allmänhet. Det handlar t.ex. om vad smarta elnät är och nyttan av dem för olika aktörer. Arbetet med en nationell handlingsplan för smarta elnät Rådets kommunikationsplan inkluderar uppdraget att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för smarta elnät. (Läs mer under .) I detta har webbplatsen bl.a. utnyttjats för att påannonsera och återrapportera från rådets evenemang i , då en första skiss av handlingsplanen pre- senterades. Därefter publicerades skissen och de 34 rekommendat- ionerna på webbplatsen. Där hade alla som ville möjlighet att kommentera rekommendationerna och komma med förslag genom att skriva i dialogrutorna. 6.3.2Innehåll och funktioner som inte specificeras av direktivet Förstudien visade att webbplatsen av resursskäl inte kunde vara nyhetsdriven, men att många av respondenterna gärna ville ha löp- ande nyheter om smarta elnät. Därför kompletterades webbplatsen ganska omgående med en nyhetsfunktion och ett kalendarium. Detta är också funktioner som drar besökare till webbplatsen. Webbplatsen har en inloggningsfunktion för att underlätta intern kommunikation. På denna del av webbplatsen finns ett dokument- hanteringssystem där alla dokument till råds- och expertgrupps- mötena publiceras. Den här delen av webbplatsen kan utvecklas med andra funktioner och skulle därför kunna fungera som ett intranät för en framtida samordningsorganisation inom smarta elnät. På webbplatsen (i publiceringsverktyget) finns ett verktyg för att producera nyhetsbrevet och en mejlserver som skickar ut det. Här ingår också en statistikfunktion som återrapporterar hur många som tagit emot, öppnat och klickat på någon av länkarna i brevet. För att kunna förbättra webbplatsens innehåll och struktur har hela webbplatsen dessutom försetts med statistikrapportering. I den kan man t.ex. avläsa vilka och hur många sidor samt hur besökaren har varit inne på webbplatsen. Webbplatsen har också ett digitalt arkiveringssystem för att uppfylla krav på att myndigheters webbplatser kon- tinuerligt måste dokumenteras. 6.4Webbplatsens utvecklingsmöjligheter och fortsatta förvaltning Webbplatsen innehåller mycket information riktad till många olika aktörer men det mesta av informationen ligger nu som rapporter. Vi skulle kunna göra rapporterna mer tillgängliga genom att bearbeta dem redaktionellt och illustrera dem med pedagogiska bilder för både branschinsatta och en bredare målgrupp. I för- studien finns också önskemål från respondenterna om både inne- håll och funktioner som förhållandevis enkelt skulle kunna införas på webbplatsen. Det kan vara att med typfall illustrera nyttan med smarta elnät för olika aktörer, eller att för branschen öka kun- skapen om konsumenterna och deras drivkrafter, som uttryckligen anges i direktivet. I kapitel 3 ger rådet förslag på en samordningsfunktion som bl.a. skulle kunna ansvara för förvaltningen och den fortsatta utvecklingen av webbplatsen. 7.1Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag En utredning som lämnar förslag om nya eller ändrade regler ska enligt 15 a § kommittéförordningen (1998:1474) redovisa för- slagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser. Rådet lämnar endast ett förslag som innebär en regelförändring. Konsekvenserna av förslaget presenteras i avsnitt 7.1.1. Konsekvenser för övriga förslag i betänkandet redovisas över- siktligt i avsnitt 7.1.2. 7.1.1Konsekvenser av utredningens förslag om mätdata Rådet föreslår en komplettering av dagens regelverk som innebär att kunderna får tillgång till information, som minst motsvarar timmätvärden, vid förfrågan utan det krav på elavtal som gäller och utan särskild kostnad för kunden. Med denna ändring specificeras inte på vilket sätt informationen ska lämnas. Rådet bedömer att elanvändarna behöver mätdata med högre upplösning (historiska timmätvärden) som beslutsunderlag för sin elanvändning. Det är en förutsättning för att stimulera efterfråge- flexibilitet baserad på elpris eller elnätstariffer, tillämpning av mer kapacitetseffektiva elnätstariffer (t.ex. effekttariffer) samt energi- effektivisering. Förslaget redovisas mer utförligt i avsnitt 4.3.4. Aktörer som berörs av förslaget Syftet med den föreslagna regelförändringen är att förenkla för kunderna att få tillgång till beslutsunderlag i form av timdata så att intresset för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering ökar. Ett sådant ökat intresse bör i förlängningen kunna leda till förändrat efterfrågemönster vilket påverkar elmarknadens samtliga aktörer i mer eller mindre grad. En förändring som innebär ökad energi- effektivisering och en jämnare efterfrågan är i linje med de nation- ella mål som ställts upp för både energieffektivisering och förnybar elproduktion. En övergripande utgångspunkt är också strävan att uppnå det kvantitativa mål avseende minskad energianvändning som ställts upp på EU-nivå för varje medlemsland. Flera av aktörerna på elmarknaden, inklusive leverantörer av teknik (utrustning), berörs således i någon mån av vårt förslag. El- nätsföretagen och kunder med en säkringsstorlek upp till och med 63A blir dock direkt berörda av förslaget och för dessa aktörer har en mer fördjupad konsekvensanalys gjorts som redovisas nedan. Effekter för övriga aktörer sammanfattas i korthet här. Förslaget involverar inte elhandelsföretagen och balansansvariga direkt. utvärderingar284F1 av timmät- ningsreformen (från 2012285F2) visar att intresset för timavtal har varit lågt. Tillgång till den information som vårt förslag innebär bör i förlängningen kunna öka kundernas intresse för att teckna tim- avtal. Timavtal kräver mer av elhandelsföretagen (administration m.m.) än avtal som bygger på schablonmätning, men kan också bidra till att minska riskerna i elhandelsföretagens och/eller balans- ansvarigas verksamhet.2863F I den konsekvensanalys som presenterades i regeringens proposition 2011/12:98 framhålls dessutom att den stora förändringen för elhandelsföretagen blir den utökade möjlig- heten att ingå nya former av avtal med elkunderna. 1Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen och , 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 2Prop 2011/12:98 Timmätning för aktiva elkonsumenter. 3Energimarknadsinspektionen, 2010, EIR2010:22 Ökat inflytande för kunderna på elmark- naden. Timmätning för elkunder med abonnemang om högst . i förlängningen kunna bidra till att den svaga efterfrågan på sådana avtal ökar. I det fall förslaget för med sig ett mer omfattande intresse för tim- mätning kan effekter uppstå även för elproducenterna. Fler kunder kommer att ha möjlighet att följa sin elanvändning på timbasis, vilket kan resultera i ökat intresse för minskad elanvändning eller att justera användningen efter aktuellt timpris. På aggregerad nivå innebär ett genomslag för efterfrågeflexibilitet i normala fall en sänkning av både prisvolatilitet och medelpriset (se avsnitt 5.4.3). Därutöver medverkar en minskad elanvändning till att förskjuta efterfrågekurvan vilket också har en prissänkande effekt. Dessa effekter utgör i första hand en omfördelning från producentledet till användningsledet som på övergripande nivå bedöms få positiva samhällsekonomiska effekter genom att bidra till uppfyllelse av målen om energieffektivisering och förnybar elproduktion. Leverantörer av produkter och tjänster För leverantörer av produkter och tjänster inom energieffektiviser- ingsområdet kan förslaget förväntas leda till en viss ökad efterfrågan genom att det blir enklare för kunden att få tillgång till mätvärden. Hur stor denna effekt kan tänkas bli är mycket svårt att kvantifiera. Ur samhällsekonomisk synvinkel kan dock effekten förväntas vara positiv med hänsyn till de tydliga mål som finns för energi- effektivisering där energitjänstemarknaden ses som ett viktigt verk- tyg. Bedömningen är att den systemansvariga myndigheten, inte påverkas av förslaget. Förslaget att möjliggöra tillgång till information om timmätvärden utan krav på elavtal har en direkt påverkan på elnätsföretag och kunder. För elnätsföretagen kan det komma att innebära ökade kostnader. För kunderna kan det komma att innebära lägre kost- nader genom energieffektivisering och genom att kunskapen om den egna elanvändningen bidrar till beslut om byte till förmånligare elavtal och/eller elnätstariffer. har uppdragit åt att göra kostnads- och nyttoanalyser beträffande förslaget för kunder och elnätsföretag. Resultatet av analysen visar ett positivt eko- nomiskt resultat för kunderna och elnätsföretagen sammantaget. Det finns dock osäkerhetsfaktorer. Därför har en känslighetsanalys genomförts för utvalda poster i analysen. I rapport2874F presenteras tre olika beräkningsalternativ (scenarier) med olika utrullningstakt, vilka resulterar i en stor skill- nad i ekonomiskt utfall. Sammantaget visar flertalet beräknings- alternativ som studerats ett positivt netto och även känslighets- analysen uppvisar till övervägande del ett positivt resultat. De tre utrullningsscenarierna (10 000, 100 000 eller 1 000 000 kunder) är valda utifrån olika förutsättningar. Alternativet med 10 000 kunder är valt utifrån att intresset varit svalt för timmätning288F5 och att bedömningen har varit att många kunder som är intresserade och inte vill riskera högre elkostnader har skaffat s.k diodmätning, dvs. optisk mätning och insamling av data lokalt289F6. Ett scenario avser 100 000 kunder där timmätning uppmärksammas och blir mycket populärare än det har varit men ändå ingen succé. Det tredje alternativet 1 000 000 kunder är 4Rapport till samordningsrådet, , 2014, , M. et al, Timvärden för nätägare. 5Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen och , 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen 6Rapport till samordningsrådet, , 2014, Bergerham, T. et al, Smarta mät- system och smarta mätfunktioner. ett kioskvältare-alternativ, det vill säga att möjligheten till tim- mätning blir mycket populärt. För 10 000 och 100 000 är diodmätaralternativet valt utifrån att det är billigare. går det att köpa en diodmätare för vilket är billigare än installation och kommunikationslös- ning för vanlig mätning. Utgångspunkten vid skapandet av scenarierna har varit dels att skapa en stor bredd avseende popularitet (antalet kunder som väljer timvärden utan elhandelsavtal), dels att fånga upp minst en avgörande skillnad i de ekonomiska förutsättningarna. Två olika mättekniker har utgjort basen för kostnadsbedöm- ningen. Vanlig mätning respektive det som här kallas diodmätning. Med vanlig mätning avses den typ av mätning som elnätsföretagen har , dvs. en elmätare som uppfyller de krav som gällande före- skrifter ställer och som kommunicerar med ett centralt insam- lingssystem. Med diodmätning290F7 avses den typ av mätare som fästs på en vanlig elmätare och räknar pulser från denna. Den stora skill- naden är att diodmätningen installeras och underhålls av kunden och att den inte uppfyller kraven för debitering. Ytterligare en stor skillnad mellan de olika sätten att mäta är att diodmätarna ger möj- lighet till realtidsinformation (nuvärde) och kontinuerlig statistik till skillnad från vanlig mätning som levererar information i efterskott (). Anledningen till valet av de två olika mätteknikerna är att grundtanken bakom rådets förslag är att skapa medvetenhet om energianvändning och att denna medvetenhet skall kunna skapas utan omvägen via ett elhandelsavtal och därmed förekommer inget krav på debiteringsunderlag. 7 Exempel på diodmätning är Eliq, EnergyWatch, 100Koll och Energidisplay. Diodmätning år 1-5, Med beräkningsalternativ 1 antas att elnätsföretaget eller tredjepart på uppdrag av elnätsföretaget kommer att skicka ut en diodmätare som installeras av kunden själv för scenariot avseende 10 000 och 100 000 kunder. Vidare antas att ordinarie mätning sker i de fall kunden redan har timmätning via sitt elnätsföretag med befintligt system. Här antas det att befintlig mätteknik, dvs. samma teknik som redan används inom ett elnätsföretag, kompletteras kund för kund vid begäran om timmätning om behov finns. Detta sker främst vid utrullning till 1 000 000 kunder. Med beräkningsalternativ 2, diodmätning eller så kallad tredje- partsmätning via diodmätare, krävs en mindre avancerad mätarlös- ning än för alternativ 1 för utrullningsalternativet 000 kunder. Istället för att mäta och samla in timvärden via befintlig mätinfra- struktur, skickar elnätsföretaget ut diodmätare till kunderna som själva får installera den trådlösa elmätaren på sin befintliga elmätare. Här sker således mätningen lokalt, vilket innebär att detta alter- nativ blir billigare än vanlig mätning med tanke på att det inte krävs något platsbesök av installatör, kundens Wifi används för kom- munikation och att en diodmätare har lägre anskaffningskostnad. För alternativet med 10 000 och 100 000 kunder är beräknings- alternativ 1 och 2 samma. I beräkningsalternativ 3, är antagandet att timmätning för samt- liga mätpunkter kommer att införas för alla kunder i av andra orsaker, t.ex. förändringar i regelverk. De mätpunkter som inte hanterar timvärden ses över men kostnaderna för denna översyn belastar inte kalkylen i detta alternativ. Skälet till att rådet valt att inte ta med kostnaderna för mätarna i detta alternativ är att det är troligt att den kostnad som uppkom- mer för elnätsföretagen, tas in i företagens intäktsram och slutligen förs över till kunderna. Rådet menar även att antalet timmätta kunder i har varit stigande291F8 och bedömningen är att tim- mätning kommer att fortsätta öka oaktat rådets förslag. Kostnaderna för de cirka 2 miljoner kunder292F9 som är tim- mätta har beslutats och tagits av de elnätsföretag som infört tim- mätningen av helt andra anledningar. De 2 miljoner kunderna utgör av samtliga elkunder.