sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — Ett delat samhälle – makt, inter- sektionalitet och social skiktning, s. 146–64. Boglind, , och (2005) Kapital, rationalitet och social sammanhållning; en introduktion till klas- sisk samhällsteori. Boräng, , och (2008) Sjuk av arbete? Om arbetsoförmåga och sjukdom, i , (red.) Arbets(o)förmåga – ur ett mångdisciplinärt perspektiv, s. 67–87. : Santérus förlag. , (2003) Invandrare i mediearkivets typgalleri, i de los , , och (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala , s. 150–81. , (2008) Arbetsskada: Samspelet mellan skadestånd och andra ersättningsordningar. de los , , och (red.) (2003) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala . , och (red. )(2010) Ett delat samhälle – makt, intersektionalitet och social skiktning. , och (2009) I ohälsans tid. Sjukskriv- ningar och kulturmönster i det samtida . Furåker, (2008) Arbetsförmåga och arbetsoförmåga som fördelningsnycklar, i , (red.) Arbets(o)förmåga – ur ett mångdisciplinärt perspektiv, s. 113-42. : Santérus förlag. (2013a) Kvinnors sjukfrånvaro. Redovisning av regeringsuppdrag . (2013b) Socialförsäkringen i siffror, 2013. (2012) Sjukskrivningar i olika yrken under 2000- talet: Antal ersatta sjukskrivningsdagar per anställd –2010. (2011a) Vad kostar olika sjukdomar i sjukför- säkringen? Kostnader för sjukpenning i sjukskrivningar () samt sjukersättning och aktivitetsersättning fördelat på diagnos. (2011b) Varför finns det skillnader i bifalls fre- kvensen inom arbetsskadeförsäkringen? En studie om orsakerna till skillnader i bifall och avslag mellan kön, födelseland och var beslutet fattas. (2011c) Sjukskrivningsdiagnoser i olika yrken: Startade sjukskrivningar (>14 dagar) per diagnos bland anställda i olika yrken . (2010a) Långtidssjukskrivna. Beskrivande sta- tistik 1999–2009: kön, ålder, arbetsmarknadsstatus, sjukskriv- ningslängd, och diagnospanorama. (2010b) Sjukskrivning i olika yrken. Antal ersatta sjukskrivningsdagar från per anställd . (2008) Mäter kvalitet tillför- litligt? En analys av handläggningen av sjukpenningärenden. (2007) Långtidssjukskrivna: Demografi, arbete, yrke, diagnos, sjukpenningrätt och återgång i arbete 2003, 2005 och 2006, Redovisar 2007:6. (2005) Utrikesfödd och sjukskriven: En framtid med förhinder, Analyserar 2005:24. Grabham, , , och , (red. )(2009) Intersectionality and Beyond: , power and the politics of location. Routledge-Cavendish, UK. , (2005) Det olyfta lockets paradox. Att tala utan att låtsas om det, i de los , , och (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala , s. 207-36. Inspektionen för socialförsäkringen (2013a) Att handlägga sjukför- säkringen: Uppfattningar om roller och regelverk. Inspektionen för socialförsäkringen (2013b) handläggning av sjukpenning ur ett jämställdhetsperspektiv. Inspektionen för socialförsäkringen (2012) Stabilitet i sjukfrån- varon. Inspektionen för socialförsäkringen (2011) Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv: Livränta till följd av sjukdom. Inspektionen för socialförsäkringen (2010) Regionala skillnader i sjukförsäkringens utfall: En analys av utvecklingen –2010. , och (2008) Finns det något samband mellan sjukintygens kvalitet och sjukfrånvaro? : IFAU, Rapport 2008:27. , , , och (red. )(2013) Försäkringsmedicin. , , och (2009) Arbetsförmåga i sjukförsäkringen – så beskrivs begreppet i lag- stiftningen, , s. 1178–81. Knocke, (1991) Invandrande kvinnor – vad är proble- met? Kvinnovetenskaplig tidskrift, 1991, s. 4–15. , (2012) Arbetsplatsstorlek och sjukfrånvaro. : IFAU, Rapport 2012:28. , , och (2006) Begreppet arbetsförmåga – en litteraturgenomgång. , Arbete och hälsa 2006:8. , (2005) Nya perspektiv på intersektionalitet. Problem och möjligheter, Kvinnovetenskaplig tidskrift 26 (2–3), s. 7–17. Mannelqvist, (2012) Arbetsförmåga i sjukförsäkringen: Rätt och tillämpning. : Iustus förlag. Mannelqvist, , och (2010) Läkarintyg om bedömning av arbetsförmåga klarar inte alltid rättslig prövning. Svårt för läkaren att förstå juridik – och för juristen att förstå medicin, nr 49, s. 3125–27. Mannelqvist, (2003) Samband i socialförsäkringen. En rätts- vetenskaplig studie av sambandet mellan förmåner och avgifter i socialförsäkringen. : Iustus förlag. , (2008) Arbets(o)förmåga – begreppsliga och etiska anmärkningar i , (red.) Arbets(o)förmåga – ur ett mångdisciplinärt perspektiv, s. 21–46. : Santérus förlag. Proposition 2009/10:45 Kompletterande förändringar i sjukförsäk- ringen, m.m. i samband med förstärkta insatser för återgång i arbete. Proposition 2007/08:136 En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. Proposition 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan. Proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m. Proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersätt- ningsnivåer och administration, m.m. Proposition 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. Proposition 1990/91:181 om sjuklön, m.m. Proposition 1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliterings- ersättning m.m. betänkande 2007/08:SfU12 En refor- merad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. SOU 2011:15 slutbetänkande. SOU 2006:86 Mera försäkring och mera arbete. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande av Utredningen om strukturell diskrimine- ring på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. SOU 2002:80 Koncentrerad arbetsskadehandläggning – för likfor- mighet och rättvisa. SOU 2002:5 En handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Slut- betänkande från Utredningen om handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. SOU 1998:6 Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . Betänkande från Kvinnomaktutred- ningen. Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. SOU 1997:115 Ljusnande framtid eller ett långt farväl? Den svenska välfärdsstaten i jämförande belysning. Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 1997. ()(2003) Sjuk- skrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt. Rapport nr 167. (2006) Skolbarns vanor inom fysisk aktivitet, tv-tittande och datoranvändning. Trender och sociala skillnader 2001–2010. Delresultat från undersökningen om Skol- barns hälsovanor. , (2012) Genusperspektiv på rehabilitering för pati- enter med rygg- och nackbesvär i primärvård. : , New Series No 1482. , och , (2008), Arbetsförmåga – en fråga om efterfrågade färdigheter i , (red.) Arbets(o)förmåga – ur ett mångdisciplinärt perspektiv, s. 47–65. : Santérus förlag. , (2006) Begreppet arbetsförmåga. IHS Rap- port 2006:1, . , (2013) Kvinnors sjukfrånvaro: En genusanalys. , (2012) Rättsstatliga aspekter på sjukför- säkringsprocessen med betoning på begreppen sjukdom och arbetsoförmåga, Förvaltningsrättslig tidskrift, s. 201–219. , , och (2009) Läkarintyget i sjukförsäkringsprocessen. Styrning, legitimi- tet och bevisning. : Santérus förlag. , (red. )(2008) Arbets(o)förmåga – ur ett mångdisciplinärt perspektiv. : Santérus förlag. , (2002) Den starka statens fall? En rätts- vetenskaplig studie av svensk social trygghet 1950–2000. , och (2008) Arbetsförmåga – Det humana kapitalets värde, i , (red.) Arbets(o)förmåga – ur ett mångdisciplinärt perspektiv, s. 303–339. : Santérus förlag. Westregård, (2012) Arbets- och förvaltningsrättens ömsesidiga påverkan på begreppen arbetsanpassning och ompla- cering, Förvaltningsrättslig tidskrift, s. 233–44. Westregård, (2009) De nya sjukpenningreglerna i ett arbetsrättsligt perspektiv, Arbetsmarknad och Arbetsliv nr 4, s. 57–76. 4.Kvinnor och mäns sjukfrånvaro Få områden har diskuterats så flitigt som sjukfrånvaron . Den kraftiga ökningen ledde till flera stora förändringar i sjukförsäkringens regler. Regel- ändringarna har emellertid inte ändrat på att kvinnor utgör cirka två tredjedelar av de sjukskrivna. En jämförelse mellan åtta länder i Europa1 fann att men också stack ut genom högre sjukfrånvaro än övriga länder (, 2009). Svenska män hade högre sjukfrånvaro än genomsnittet för män i de åtta undersökta länderna och svenska kvinnor högre sjukfrånvaro än genomsnittet för kvinnor. Det här kapitlet är en genomgång av förutsättningar och bestämningsfaktorer som kan bidra till att förklara könsskillnaderna i sjukfrånvaro. I kapitlet dis- kuteras selektion in i arbetslivet och till olika typer av yrken och arbetsplatser och betydelsen av den könssegregerade arbetsmark- naden i . Sjukförsäkringens ursprung och utformning tas upp i förhållande till den sjuklighet som är vanlig bland kvinnor respektive män. Andra bestämningsfaktorer som diskuteras är dels betydelsen av ansvar och arbete i hem och familj som bidragande orsak till ohälsa, dels arbetsrelaterade faktorer som arbetsuppgifter och fysisk och psykosocial arbetsmiljö. Kapitlet handlar om sjuk- frånvaro generellt, det vill säga utan hänsyn till vilken diagnos som står på sjukintyget och mer specifikt om sjukfrånvaro och psykiska diagnoser. Det är framförallt avsnittet om faktorer i arbetet som handlar om sjukfrånvaro och psykiska diagnoser. När man jämför sjukfrånvaro mellan olika länder påverkar ett par förutsättningar nivåerna. Viktigast av dessa är sjukförsäkringens utformning och arbetskraftens sammansättning. Sjukförsäkringens utformning har betydelse. I länder med gene- rella välfärdssystem som i har alla sjukförsäkrade rätt till ersättning från sjukförsäkringen vid medicinsk nedsättning av arbets- förmågan, som gör det omöjligt att arbeta. 1 De åtta länderna var , , , , , , och . ringen är en inkomstbortfallsförsäkring (m.fl., 2013). Grundtanken är att man inte ska drabbas ekonomiskt av att man blir sjuk eller skadad på ett sådant sätt att man inte kan arbeta. Det är en bra grundtanke eftersom ekonomiska problem i sig är stressande och riskerar att leda till sjukdom eller försämra hälsotill- ståndet. I vissa välfärdssystem är sjukförsäkringen kopplad till anställning, vilket innebär att personer som inte är anställda saknar gemensamt baserade sjukförsäkringssystem (m.fl., 2013). Privata försäkringar kan vara ett alternativ men för de flesta utan anställning är det dyrt och svårt att klara rent ekonomiskt. Om andelen anställda kvinnor är låg i en sjukförsäkring baserad på anställning, kan utfallet vara helt annorlunda än i ett system som det svenska. gjorde SBU2 en systematisk litteraturöver- sikt som visade att sjukfrånvaron var högre i system med mer gene- rösa försäkringar (SBU, 2003). I har flera olika analyser gjorts av betydelsen av sjukförsäkringens utformning för befolk- ningens beteende. Män tycks mer känsliga för ekonomiska incita- ment (Angelov m.fl., 2011, m.fl., 2013). Män har högre medelinkomst än kvinnor och effekterna av sjukfrånvaro blir därför mer kännbara; män förlorar ekonomiskt mer än kvinnor på att vara frånvarande. En hypotes som framförts är att mäns traditionella roll som familjens huvudförsörjare lever kvar och påverkar mäns sjukfrånvaro, vilket förstås förstärks av de ekonomiska incitamen- ten (m.fl., 2013). Ytterligare en aspekt av sjukförsäkringen är att den utformades då framförallt män arbetade i . Den histo- riskt korta s.k. hemmafruperioden sammanföll i hög grad med välfärdssamhällets utbyggnad . Sjukför- säkringen anpassades till den sjuklighet som var vanlig då och speglade också i hög grad mäns sjuklighet. fungerar sjukförsäkringen bäst vid akuta och/eller kortvariga sjukdomar eller skador. Den är sämre anpassad till den typ av sjuklighet som utmärker vår tid med sjukdomar som depression och ångest, som varierar i intensitet och ofta inte har en tydligt avgränsbar början och slut. För många varierar problemen från till en annan och det är ofta svårt att förutse hur man kommer att må (m.fl., 2013b). Det finns också många kvinnor och en del män som har så kallade medicinskt oförklarade symtom 2 SBU står för av medicinsk teknologi. (Maeland m.fl., 2013). De har besvär och lidande som gör att de söker vård, men dagens medicin kan inte placera in besvären i exi- sterande diagnostiska kriterier. För en del personer med sådana problem kan det uppstå sekundäreffekter på grund av att man inte blir trodd eller får ett svar på varför man inte mår bra. Sjukförsäk- ringen passar illa till den här typen av problematik utvecklad som den är för mer avgränsade sjukdomar, skador och besvär. En annan viktig förutsättning utöver sjukförsäkringen är arbets- kraftens sammansättning (SBU, 2003). I är en hög andel äldre (55+) kvinnor och män i arbetskraften, vilket kan förklara en del av skillnaderna i sjukfrånvaro jämfört med andra länder. har också, i likhet med , haft en hög ambition för ett inklu- derande arbetsliv. Det har funnits en politisk och medborgerlig vilja att alla ska ha rätt och möjlighet att arbeta. Ett funktionshin- der eller en kronisk sjukdom ska inte stänga ute en person från arbetslivet och möjligheten till inkomst. Olika former av ersätt- ningar, som till exempel lönebidrag eller andra ersättningar till arbetsgivaren, har funnits för att stödja personer utan full arbets- förmåga att arbeta. Med en sådan politik ökar andelen personer i arbetskraften med hälsoproblem, och därmed kan det också finnas en risk för att sjukfrånvaron ökar. Sett ur perspektivet inklude- rande arbetsliv kan alltså något högre nivåer av sjukfrånvaro vara positivt och ett tecken på att politiken varit framgångsrik. Arbets- kraftens sammansättning är alltså en viktig förutsättning för sjuk- frånvarons omfattning. I Figur 4.1 finns en beskrivning av utvecklingen av sjuk- frånvaron i och . Man kan något förvånande se att män hade högre sjukfrånvaro än kvinnor . Beror det på att det skett någon form av hälso- förändring hos män som grupp? Har män helt enkelt blivit friskare? Nej, just den här skillnaden kan i stor utsträckning tillskrivas arbetskraftens sammansättning . Det var fortfarande vanligt att kvinnor var hemmafruar, det vill säga ansvarade för barn och hem utan att förvärvsarbeta. Det förekom att kvinnor arbetade extra och även så kallade legoarbeten i hemmen var vanligt, åtminstone i vissa delar av landet. Det var inte heller ovanligt att kvinnor som av ett eller annat skäl inte klarade av yrkesarbete valde att sluta sina arbeten och försörjas av man eller föräldrar mot insatser i hemmet. Källa: Data från analysenhet, 2014. Om vi följer figuren framåt i tiden finner vi ett tydligt trendbrott då kvinnors sjukfrånvaro blev högre än mäns. Det mönstret har hållit i sig . skedde en stor förändring i arbetskraften genom att kvinnor i allt högre grad blev yrkesarbetande på den betalda arbetsmarknaden och att andelen äldre kvinnor i arbetskraften ökade. Andelen äldre i arbets- kraften har betydelse för både kvinnors och mäns sjukfrånvaro eftersom hälsoproblemen ökar med stigande ålder. Andelen kvinnor som förvärvsarbetade efter det att de fått barn ökade också. 4.2Sjukfrånvaro bland kvinnor och män har åtminstone skandinavisk statistik visat att sjuk- frånvaron är högre bland kvinnor än bland män, om man mäter andelen kvinnor respektive män som blir sjukskrivna. Enligt sta- tistik från var av alla sjukför- säkrade i åldrarna 16–sjukskrivna ; var kvinnor och män. I en studie av yrkes- verksamma i framkom att av kvin- norna och av männen var sjukskrivna minst en gång i ett sjukfall som varade (Armannsdottir m.fl., 2013). Kortare sjukfrånvaro bland anställda kan man inte få information om från eftersom den ersätts med sjuklön, vilken utbetalas från arbetsgivaren. Andelen som blir sjuk- skrivna är alltså högre bland kvinnor än bland män, men skill- naderna i medelantal sjukfrånvarodagar är små. Enligt kassans statistik var medelantalet sjukfrånvarodagar bland dem som var sjukskrivna 82 för kvinnor och 83 för män. Den vanligaste diagnosgruppen bland de sjukskrivna 2012 var psykiska sjukdomar för både kvinnor och män. av alla sjukfall bland kvinnor hade psykiska diagnoser på sjukintyget och motsva- rande siffra bland män var . Den näst största diagnos- gruppen var sjukdomar i muskler m.m. som utgjorde av sjukfallen bland kvinnor och bland män. Två diagnos- grupper är vanligare bland män än bland kvinnor. Det är skador och förgiftningar och cirkulationsorganens sjukdomar. 4.3Selektion till olika yrken och arbetsmiljöer Inledningsvis konstaterades att sjukförsäkringens utformning och arbetskraftens sammansättning har betydelse för sjukfrånvaronivå- erna i ett land. En tredje viktig faktor är selektion till olika yrken, arbetsuppgifter och arbetsmiljöer eftersom dessa har stor betydelse för sjukfrånvaronivåer och könsskillnader i sjukfrånvaro. Det första steget är att undersöka hur stor andel av en viss födelse- kohort bland unga som kommer att ingå i arbetskraften. Vi har en generell sjukförsäkring i vilket innebär att alla är försäkrade . Det är också viktigt att ha en sjukpenninggrun- dande inkomst eftersom den avgör om och hur stor ersättningen blir vid sjukskrivning. Steget in i arbetskraften är alltså centralt för att arbeta upp en sjukpenninggrundande inkomst. Om vi tänker oss en födelsekohort, till exempel alla som föddes , kommer några av dem inte att ingå i arbetskraften. Några få avlider, fler poj- kar än flickor, innan de når vuxen ålder. Pojkar och män har högre dödsrisk i alla åldrar under . Några kommer inte att kunna ingå i arbetskraften på grund av fysiska eller psykiska funktions- hinder. Statistiken visar att det är fler pojkar än flickor i alla åldrar som har vårdbidrag; av barn med vårdbidrag är flickor och är pojkar. Det kan alltså förväntas att andelen unga vuxna som inte ingår i arbetskraften på grund av funktionshinder är högre bland unga män än bland unga kvinnor. Det är också en något högre andel män i åldern som har aktivitets- ersättning. Till detta kommer gruppen med svåra sociala problem och kriminalitet, som inte tar sig in i ett vanligt arbetsliv. Över- gången från ungdomsåren till vuxenlivet är central. Andelen som inte klarar detta på grund av svåra sociala problem och kriminalitet är högre bland män. Kriminalstatistiken visar att antalet kvinnor som avtjänat fängelsestraff i åldern 20–har varierat mellan 60 och 80 kvinnor , medan motsvarande siffra hos män är mellan 1 200 och 1 400 (/bra/brott-- statistik/statistik/kriminalvard.html). Det finns alltså anledning att anta att något fler män än kvinnor selekteras till andra former av ersättningar eller inte alls når arbetskraften och därför inte kan bidra till sjukfrånvaron. Bland kvinnor är andelen som på detta sätt försvinner lägre, vilket innebär att bland kvinnor finns ett större spektrum av problematik av funktionshinder eller svåra sociala pro- blem, som i sig kan påverka sjukdomsförekomst och nedsatt arbets- förmåga. Detta påverkar i så fall både andelen som har sjukfrånvaro och medelantalet sjukfrånvarodagar. När man jämför kvinnor och män är det viktigt att vara klar över om grupperna är jämförbara med hänsyn tagen till grundläggande demografiska faktorer och selektion. Det andra steget handlar om hur den grupp som faktiskt når arbets- kraften fördelar sig på olika yrken, arbetsuppgifter och arbets- miljöer. har en av världens mest könssegregerade arbets- marknader, vilket varit föremål för både politisk debatt och forsk- ning (SCB, 2012). Av tabell 4.1 framgår hur fördelningen på olika yrken ser ut. Källa: , SCB. Beräkningarna baseras enligt SCB på samtliga anställda i åldern 20–. Total finns det 355 yrken. Det är alltså en stor andel () av svenska kvinnor som arbetar i yrken där en klar majoritet är kvinnor och på samma sätt arbetar en stor andel män () i yrken där en klar majoritet är män. Stora kvinnodominerade yrken är till exempel underskö- terskor, vårdbiträden, barnsköterskor, kontorspersonal, förskol- lärare, grundskolelärare, skötare, städare och kökspersonal. Stora mansdominerade yrken är systemerare och programmerare, säljare och företagssäljare, lastbilschaufförer och lagerassistenter. Arbets- marknaden är mycket olika för kvinnor och män, eftersom dessa yrken också hänger samman med arbetsuppgifter och arbetsmiljöer som skiljer sig åt. Det är stor skillnad att arbeta med vård bland äldre eller omsorg bland barn jämfört med att programmera eller sälja med avseende på faktorer som ökar risken för sjukdom och sjukfrånvaro. Yrke, arbetsuppgifter och arbetsmiljö är viktiga fak- torer när det gäller risken att bli sjukskriven. Det är därför rimligt att jämföra kvinnor och män i samma yrken och/eller på samma arbetsplatser som ett komplement till att jämföra grupperna i stort. Vi utgår ofta från en dynamisk syn på arbetsförmåga (, 2013a). Modellen har teoretiskt utvecklats inom arbetsterapeutisk teori (m.fl., 1996). Den dynamiska synen på arbetsförmåga presenteras och stöds också i en statlig utredning (SOU, 2008). Som framgår av figur 4.2 nedan påverkar flera faktorer den medicinska nedsättningen av arbetsförmåga. Indivi- dens hälsa har förstås stor betydelse men två personer med samma hälsoproblem kan ha väldigt olika arbetsuppgifter och arbetsmiljö, vilka kan påverka om man behöver sjukskrivas eller inte. Ett ofta använt exempel är att en person med stillasittande arbete har större chans att klara sitt arbete med en benfraktur än en person med ett Sjukfrånvaron kommer att avspegla flexibiliteten i arbetslivet vad gäller att anpassa arbetsuppgifter och arbetsmiljö till en persons tillfälliga eller mer långvariga hälsobesvär men också den individuella möjligheten att anpassa arbetet till exempel genom att arbeta hemifrån under vissa perioder. Arbetstagare i olika yrken har alltså olika möjligheter att var flexibla. Många kvinnodominerade yrken kräver närvaro på arbetet för att man ska kunna utföra arbetet (och , 2008). Många av dessa yrken är också kontaktintensiva, och inte minst vid nedsatt förmåga att arbeta på grund av depressions- och ångestsjukdom kan de direkt arbetsrelaterade (kontakter med patienter, klienter eller kunder) och de mer indirekt arbetsrelaterade (kontakter med arbetskamrater) sociala kontakterna vara svåra att klara (Lindegard m.fl., 2013, m.fl., 2013b). Sjukfrånvaro – medicinsk nedsättning av arbetsförmåga - ett dynamiskt och integrerat perspektiv -fysisk, psykisk, social -vård, omsorg För att hantera att omständigheterna är olika i olika yrken och på olika arbetsplatser gjorde en finsk forskare en studie där de höll yrke och arbetsplats under kontroll i den statistiska analysen (Laaksonen m.fl., 2010). Enkelt uttryckt kan sägas att kvinnor och män i samma yrken, på samma arbetsplatser och slutligen en kom- bination av båda jämfördes. I tabell 4.2 finns en beskrivning av deras fynd. Källa: Laaksonen m.fl., 2010. I tabellen presenteras fyra utfallsmått av sjukfrånvaro. I den andra kolumnen är utfallet egenanmäld sjukskrivning där man har inte behövt ett medicinskt underlag. I den finska studien motsvarar det sjukskrivningar som är eller kortare. I den tredje kolum- nen handlar det om sjukfrånvaro som är eller längre, i den fjärde sjukfrånvaro som är längre än och i den sista kolumnen slutligen sjukfrånvaro som är riktigt lång, längre än . I alla kolumner är män referensgrupp vilket innebär att talet illustrerar hur mycket större risk kvinnor har att vara sjukskrivna –2007 än män. Den första raden är baslinjedata där man har justerat analysen för eventuella åldersskillnader mellan kvinnor och män. Man kan då se att kvinnor (som grupp) har 54 procents högre risk att vara sjuk- skrivna än män i egen sjukskrivning, 63 procents högre risk i sjukfrånvaro som var , 53 procents högre risk i sjukfrånvaro som varade eller längre och slutligen 30 procents högre risk i sjukfrånvaro som var längre än . Alla skillnaderna mellan kvinnor och män är statistiskt signifikanta. I den andra raden har forskarna tagit hänsyn till yrke och jämför bara kvinnor och män i samma yrken. När de gör så minskar skillnaderna mellan könen, men kvinnor har fort-