sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — 2007 sänk- tes ersättningen, och är den högsta dagersättningen 680 kro- nor i , eller av en månads- inkomst på 18 700, vilket motsvarar före skatt. En person som är heltidsarbetslös får alltså ersättning (med undantag för karensperioden som är som arbetslös). var ersättningsnivån av den ersättningsgrundande dagsförtjänsten under hela ersättningsperioden (* 2), upp till det högsta dagpenningbeloppet. är det maximala antalet ersättningsdagar 300, med ett viktigt undan- tag. Arbetslösa med barn har möjlighet att få . maximalt av den tidigare inkomsten4, medan ersätt- ningen för dag 201 till 300 maximalt är . Den som efter ännu inte fått en anställning inträder i den så kallade jobb- och utvecklingsgarantin. Aktivitetsstödet blir då i regel av tidigare dagsförtjänstbelopp. Normalarbetstid och normalinkomst. Normalarbetstiden är den genomsnittliga arbetstiden . Dagpenningen fast- ställs enligt en normalinkomst, vilken utgör den genomsnittliga månadsinkomsten som den arbetslöse hade . Både beräkningen av normalarbetstiden och normalinkomsten beräknas . Dagpenningen beräknas genom att dela normalinkomsten (hit räknas också utbetald föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjuk- lön eller sjukpenning om den arbetslöse förvärvsarbetat minst ). beräknades normalarbetstiden istället i arbetsvillkoret, alternativt av med minst 45 tim- mar vardera månaden. Med andra ord: en person som jobbat heltid får sin ersättning beräknad på hälften av sin normalarbetstid och normalinkomst. kunde sex månaders arbete på heltid ge en normalarbetstid och hela månadslönen låg till grund för ersättningen (ekonomi, 2010). För en person som arbetat deltid beräknas nor- malarbetstiden på det genomsnittliga antalet timmar som den arbetslöse arbetat . Detta har stora konse- kvenser för kvinnors och mäns ersättningsnivåer, vilket jag åter- kommer till i stycket om deltidsarbetslöshet nedan. En för kvinnor avgörande förändring de sen- aste åren är att rätten till a-kassa i samband med deltidsarbete begränsades . Den som arbetar deltid kan enbart använda 75 av de i kombination med ett betalt arbete. De är så kallade deltidsdagar. man har ett arbete och får ersättning förbrukas deltidsdagarna. Generellt för regeln gäller att det finns en rätt (från tidigare 300) från a-kassan vid deltids- arbete, därefter utgår bara ersättning vid heltidsarbetslöshet. 4 Enligt en rapport från Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) får emellertid få arbetslösa av sin tidigare lön, (). Anledningen är enligt SO att det inte skett någon höjning av dagpenningtaket inom arbets- löshetsersättningen . andra ord betyder regeln att under veckor där en person både arbetar och får a-kasseersättning betalas ersättning ut i . När deltidsdagarna är slut upphör alltså rätten till ersättning med blandat arbete och arbetslöshet. Eftersom kvinnor dominerar i gruppen deltidsanställda eller deltidsarbetslösa drabbar regeln kvin- nor långt högre grad än män. Till detta återkommer jag nedan. Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning. Den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program på Arbetsförmedlingen kan få ersättning i form av aktivitetsstöd eller utvecklingsersätt- ning. Ersättningsnivåerna baseras på flera faktorer, exempelvis ålder, om den arbetslöse uppfyller villkoren för a-kassan eller huruvida den arbetslöse deltar i ett program på heltid eller inte. Den som beviljas en plats i ett arbetsmarknadspolitiskt program får ersättningen utbetald från . Unga och som inte uppfyller villkoren för a-kassan har rätt till utvecklingsersättning. Utvecklingsersättningen, som är skattefri, uppgår till per dag för en person som har slutbetyg från gymnasiet och som deltar i ett arbetsmarknads- politiskt program på heltid. Om personen inte har något slutbetyg, uppgår ersättningen till per dag men höjs till per dag när den arbetslöse fyller . Utvecklingsersättningen gäller endast om personen deltar i ett program på heltid. Arbetar man istället för att delta i programmet uteblir ersättningen för . Aktivitetsstöd ges till personer som fyllt eller uppfyller villkoren för a-kassa och som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Aktivitetsstödet utbetalas , och stödet är pensionsgrundande (dock inte sjukpenninggrundande). Uppfyl- ler en person villkoren för a-kassan, och deltar i ett program på heltid, får han eller hon ut högst och lägst per dag. Aktivitetsstödet minskar om programmet inte är på heltid, men också efter hand: dag 1–200 av a-kassans ersättningsperiod får den arbetslöse högst av den fastställda dagsförtjänsten, mellan dag 201–300 är ersättningen högst , och från dag 301 och framåt högst . Om den arbetslösa har barn minskar ersättningen långsammare; från dag 201 till av den fastställda dagsförtjänsten, och från dag 451 och framåt av den fastställda dagsförtjänsten. Om en person inte uppfyller kraven för a-kassan får han eller hon per dag i aktivitetsstöd (). 2.4Ersättningen vid arbetslöshet för kvinnor och män I det följande analyseras ersättningsnivåerna vid arbetslöshet för kvinnor och män. Hur stor ersättningen blir beror på flera faktorer, bland annat ålder, utbildningsnivå, var en person är född, hur länge personen varit ute i arbetslivet, om han eller hon arbetat deltid eller heltid, samt om personen har en inkomstrelaterad försäkring eller endast grundersättning. Dessa faktorer är också grundläggande för de skillnader i ersättningsnivån som finns mellan kvinnor och män. Vad blir då ersättningen vid arbetslöshet för kvinnor och män? För att svara på frågan behöver vi först veta (a) hur många som är inskrivna på Arbetsförmedlingen, (b) hur fördelningen av de inskrivna arbetslösa på Arbetsförmedlingen ser ut, (c) hur många som är inskrivna som öppet arbetslösa och i program med aktivi- tetsstöd, samt (d) hur många som får ersättning från arbetslöshets- försäkringen. 2.4.1Bakgrund och beskrivning av de grupper som är berättigade till ersättning vid arbetslöshet Antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen varierar kraftigt över tiden. uppgick antalet inskrivna till knappt en miljon, för att därefter minska till knappt 600 000 . minskade antalet arbets- sökande och nådde runt 500 000 inskrivna. När den ekonomiska krisen bröt ut ökade antalet arbetssökande till runt 700 000, för att därefter följas av en nedgång på grund av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden. ökade emeller- tid antalet inskrivna arbetssökande igen (Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport , s. 15–17). Vilka var då inskrivna på Arbetsförmedlingen? Tabellen nedan visar att flest inskrivna 2012 var mellan . När- mare hälften hade en gymnasial utbildning. Andelen inrikes födda var , andelen utrikes födda var totalt sett varav andelen födda i ett utomeuropeiskt land . Det är överhuvudtaget små skillnader mellan könen när det gäller hur många och vilka grupper det är som är inskrivna arbetslösa. Det är dock en liten skillnad vad gäller ålder och utbildningsnivå, männen är något yngre och kvinnorna har oftare högre utbildning. Källa: (Siffrorna anger ett årsgenomsnitt för dem som var inskrivna i slutet av ) och (arbetskraften). Alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen är emellertid inte arbetslösa. Många anmäler sig till Arbetsförmedlingen för att söka ett nytt arbete, medan ytterligare några har ett arbete med stöd eller är av olika skäl förhindrade att ta ett arbete. Men en majoritet av de inskrivna är arbetslösa eller deltagare i program med aktivitetsstöd. uppgick det totala antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen till cirka 383 000 personer, varav 190 000 per- soner var öppet arbetslösa och drygt 193 000 deltog i program med aktivitetsstöd. Knappt 207 000 av de inskrivna var män och knappt 177 000 var kvinnor (Arbetsförmedlingens statistikdatabas). Källa: Arbetsförmedlingens statistikdatabas (inskrivna arbetslösa)6, (arbetskraften). Hur många av dessa personer får då ersättning från arbetslöshets- försäkringen? Som tidigare framgått har arbetslöshetsförsäkringen genomgått stora förändringar . Förutom föränd- ringarna i grund- och arbetsvillkoren, genomfördes en differentie- ring av egenavgifterna . har det maximala antalet ersättningsdagar begränsats till 300 (alternativt ). Möjlig- heterna att få ersättning som deltidsarbetslös har därtill begränsats mycket kraftigt och studerandevillkoret som gav studenter möjlig- heter att kvalificera sig för försäkringen har tagits bort. Istället har olika garantier införts, t.ex. jobb- och utvecklingsgarantin, vilket medfört att en stor andel av de öppet arbetslösa som tidigare hade ersättning från arbetslöshetskassan numera deltar i program med aktivitetsstöd. Även sökandesammansättningen har förändrats vil- ket påverkar andelen arbetslösa som är berättigade till ersättning (Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport ). Sammantaget innebär dessa förändringar att andelen öppet arbetslösa med ersätt- ning från arbetslöshetsförsäkringen har minskat kraftigt . har andelen i det närmaste halverats, och mindre än hälften av dem som är öppet heltids- eller deltidsarbetslösa får ersättning från försäkringen. Studerar man utvecklingen över tiden är det tydligt att det sker en kraftig förändring . Det gäller för både kvinnor och män. Nivåerna för kvinnor tycks ha stabiliserats på 5Statistiken i tabell 2.2 och 2.3 skiljer sig åt med ett antal tusen personer eftersom antalet i tabell 2.2 avser resultatet för en enskild månad, och antalet i tabell 3.3 det totala antalet under årets första halvår. 6Det är här viktigt att påpeka att antalet utbetalda aktivitetsstöd är färre i Försäkrings- kassans statistisk. fick 60 419 kvinnor och 60 823 män aktivitetsstöd enligt (). Det finns flera anledningar till att Af anger en högre siffra: 1) deltagande i ett program med aktivitetsstöd betyder inte per automatik att man får aktivitetsstöd; 2) alla som har aktivitetsstöd tar inte ut ersättning , samt 3) vissa personer har andra typer av ersättning, t.ex. sjukersättning (Emailkorrespondens med på Af, 20140110). låga nivåer efter 2011. För gruppen män tycks den nedåtgående trenden dock har vänt, och andelen med ersättning ökade från (se Figur 2.2 och 2.3, samt Arbetsför- medlingens arbetsmarknadsrapport , s. 18). Källa: Arbetsförmedlingen. Källa: Arbetsförmedlingen. IAF:s statistik visar därtill att det finns en viss variation över tiden mellan hur många kvinnor respektive män som fått ersättning; fick fler kvinnor ersättning, medan fler män fick ersätt- ning 2010. var skillnaderna små, men ökade då allt fler män fick ersättning. Källa: IAF. Vi kan alltså konstatera att fler män än kvinnor är inskrivna som arbetslösa vid Arbetsförmedlingen; att fler män än kvinnor var såväl öppet arbetslösa som i program med aktivitetsstöd samt att fler män än kvinnor som är arbetslösa fick arbetslöshetsersättning 2013. Detta mönster varierar dock över tiden. 2.4.2Ersättning vid arbetslöshet för kvinnor och män Det är nu dags att analysera vad ersättningen vid arbetslöshet blir för kvinnor och män. För att kunna ge en rättvis bild av situationen krävs flera olika steg i analysen. För det första måste vi fastställa hur många dagar med arbetslöshetsersättning, såväl inkomstrelate- rad ersättning som grundbelopp, som betalats ut till kvinnor och män. Därefter kan den genomsnittliga ersättningstiden analyseras för att fastställa hur länge kvinnor respektive män får ersättning. Resultaten av dessa mätningar kan sedan användas för att räkna ut ungefär hur mycket kvinnor och män, som är berättigade till ersättning och som arbetat heltid, får i ersättning. Detta första steg i analysen ger en grov bild av fördelningen i ersättning mellan kvinnor och män. I steg två nyanseras resultatet, dels genom en analys av ersättningen vid deltidsarbete, dels genom att upp- märksamma så kallade sårbara grupper. För hur många dagar har då arbetslöshetsersättning betalats mellan 2008 och ? Som vi ser i tabell 2.4, varierar antalet dagar med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen mellan kvinnor och män över tiden, vilket också överensstämmer med arbetslöshetsutvecklingen mer generellt. fick fler kvinnor än män ersättning (jfr. AEAs arbetslöshetsrapport , s. 22). Män har emellertid flest antal uttagna dagar , något som antagligen till stor del beror på att arbetslösheten stigit mer i de traditionellt manliga sektorerna, som fler jobb tillkommit inom privata tjänster och även till viss del i offentlig verksamhet (Arbetsmarknadsrapport ). Källa: IAF. Jämför vi storleken på dagpenningen (medeldagpenningen i kronor per dag) för kvinnor och män är variationerna över tiden inte så tydliga. Kvinnor får mindre ersättning i kronor per dag mellan 2004 och – oavsett om det är fler kvinnor än män som är inskrivna arbetslösa, eller om det är fler kvinnor som får arbetslöshetsersättning under vissa perioder (se tabell 2.5). Källa: IAF. Det här mönstret är också tydligt om vi jämför hur stor medeldag- penningen är för kvinnor och män i olika åldrar. Den åldersgrupp som får lägst ersättning är unga upp till . I denna grupp utmärker sig de unga kvinnorna, som konsekvent får mindre i ersättning än unga män. Även om ersättningsnivåerna ökar med åldern, når kvinnors ersättningsnivåer aldrig upp till männens, oav- sett ålder. Kvinnor når t.ex. per dag vid betyd- ligt högre ålder än män . Källa: IAF. En viktig anledning till att kvinnor har lägre ersättning än män är att andelen kvinnor som arbetar deltid, särskilt under småbarns- tiden, är fler. Denna problematik diskuteras mer utförligt nedan. Deltidsarbete, och därmed den frivilliga eller ofrivilliga deltids- arbetslösheten, har diskuterats men är fortfarande inte helt enkel att definiera (2008; 2005). Del- tidsarbete omfattar en arbetstid som utgör högst en viss andel av normalarbetstiden för heltid. I definieras deltidsarbete som en arbetstid på mindre än , uppdelat på kort deltid (1–) och lång deltid (20–). Deltidsarbetslöshet är svårdefinierbart; fortfarande finns ingen officiell definition av deltidsarbetslöshet, som det fortfarande är svårt att bedöma omfattningen av den frivilliga och den ofrivilliga deltidsarbetslösheten (och 2008). Mot bakgrund av och arbete med att utveckla definitionerna för deltidsarbetslöshet har SCB utvecklat två nya mått för de ofrivilligt deltidssysselsatta, Undersysselsatta som arbetar deltid och Deltidssysselsatta arbetssökande (Bakgrunds- fakta för arbetsmarknads- och utbildningsstatistik 2013:6). I AKU:s statistik kan ingen vara både sysselsatt och arbetslös, vilket motiverar utvecklandet av de nya måtten. Ambitionen är att sta- tistiken också ska omfatta personer som befinner sig i något slags mellanting av sysselsättning och arbetslöshet, så kallad arbetstids- relaterad undersysselsättning, dvs. personer som arbetar deltid och vill och kan arbeta mer (ibid, s. 7–8, jmf. också Ek och 2011). Tanken är att göra den svenska statistiken mer jämförbar med , framförallt genom att bara använda det självdefinierade måttet av huruvida man arbetar heltid eller deltid. Denna gränsdragning används därefter som utgångspunkt för att identifiera deltidssysselsatta arbetssökande som en ny grupp i statistiken. För att klassificeras som deltidssysselsatt arbets- sökande krävs dessutom att personen aktivt sökt jobb . 2012 var 4 657 000 personer sysselsatta, och av dessa uppgav 1 120 000, eller , att de arbetade deltid. Av de sysselsatta uppgav av kvinnorna och av männen att de arbetade deltid. Kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning när barnen är små, vilket inte gäller för män (SCB, På tal om kvinnor och män, 2012, s. 55–57). Däremot visar SCB att vård av barn inte är den främsta orsaken till att kvinnor arbetade deltid 2011. Istället beror den höga andelen deltidsarbetande på att det helt enkelt inte fanns möjlighet till en heltidsanställning (SCB, På tal om kvinnor och män, 2012, s. 56). Generellt gäller alltså att fler kvinnor än män arbetar deltid. Den skeva fördelningen mellan kvinnor och män är också något som slår igenom i arbetslöshetsförsäkringen. Som tidigare framgått har begränsningar i försäkringen införts för personer som arbetar deltid. gäller att den arbetslöse endast har rätt (från tidigare 300) från arbetslöshetsförsäkringen vid deltidsarbete. Därefter utgår bara ersättning för de veckor man är helt arbetslös. Rätten till ersättning för veckor som man delvis arbetar och delvis är arbetslös upphör med andra ord när de är förbrukade. Hur många kvinnor och män är då inskrivna som deltidsarbets- lösa enligt Arbetsförmedlingen? uppgick det totala antalet deltidsarbetslösa kvinnor och män till knappt 64 900 perso- ner av totalt cirka 383 000 inskrivna arbetslösa. Drygt 45 000 av dessa var kvinnor och knappt 20 000 var män. Mer än två tredje- delar av alla deltidsarbetslösa var alltså kvinnor. Studerar vi antalet personer som fått arbetslöshetsersättning, och som tagit ut deltidsdagar är det långt fler som tar ut deltids- dagar än vad som redovisas ovan. Anledningen är att ett stort antal personer med aktivitetsstöd också tar ut deltidsdagar. Av de 383 000 inskrivna öppet arbetslösa, deltidsarbetslösa och personer i program med aktivitetsstöd, hade knappt 130 000 personer tagit ut deltidsdagar . Av dessa var omkring 77 000 kvinnor och 53 000 män. Källa: IAF. Kvinnor är inte bara överrepresenterade i deltidsarbetslöshetssta- tistiken. De får också lägre ersättning än deltidsarbetslösa män. Det har tyvärr varit omöjligt att få fram exakt vilken ersättning deltids- arbetslösa kvinnor och män får. Problemet har flera bottnar. Dels är gruppen deltidsarbetande heterogen (de arbetar olika många timmar ), vilket direkt påverkar ersättningen från arbets- löshetsförsäkringen, dels är det svårt att fastställa hur många personer som arbetar deltid som faktiskt är deltids- eller heltids- arbetslösa. Om en person t.ex. har en normalarbetstid och blir arbetslös alla dessa är han eller hon heltids- arbetslös. Men, om samma person mister 10 av de blir han eller hon deltidsarbetslös enligt IAFs statistik. Med andra ord kan den som arbetar deltid bli heltidsarbetslös eller deltidsarbetslös. Däremot går det att studera ersättningen i relation till normal- arbetstidens omfattning. Som tidigare diskuterats påverkar normal- arbetstiden hur mycket en person får ut i arbetslöshetsersättning. Eftersom kvinnor har lägre normalarbetstid får de också ut mindre ersättning vid arbetslöshet. I figur 2.5 och 2.6 illustreras denna skillnad. Deltidsarbetande kvinnor arbetar färre timmar än män under hela arbetslivet, vilket påverkar ersättningsnivåerna negativt. Detta gäller oavsett hur många timmar de arbetar . Källa: IAF. Källa: IAF. Så långt kan vi alltså konstatera att kvinnor som arbetar heltid får mindre ersättning i kronor per dag; de får också konsekvent lägre medeldagpenning över tiden. Liknande mönster finns i gruppen deltidsarbetande kvinnor. Kvinnors normalarbetstid är i denna grupp lägre än mäns, vilket resulterar i att de har lägre ersättning som deltidsarbetslösa. har antalet arbetssökande med en svag ställning på arbetsmarknaden ökat kraftigt. Denna utveckling har inneburit att allt fler inom vissa grupper ställs utanför arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingens analyser visar att fyra grupper är särskilt sår- bara på dagens arbetsmarknad: utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning, äldre (55–) och personer med högst förgymnasial utbildning. Dessa grupper har dessutom vuxit dramatiskt bland de arbetslösa och utgör av samtliga inskrivna arbetslösa, vilket motsvarar omkring 246 000 personer (som kan jämföras med 154 000 övriga arbetslösa) (Arbetsmarknadsutsikterna ). Ökningen har skett mycket snabbt – för bara fanns det lika många personer i de båda grupperna. Arbetsförmedlingens nya uppdrag, överföringen av personer från sjukförsäkringssystemet till samt etableringsuppdraget, är viktiga orsaker bakom den snabba ökningen. Något som också lyfts fram av Arbetsför- medlingen är att: tendensen är tydlig: efter finanskrisen, och i samband med att de nya uppdragen tillkom, har antalet personer i utsatta grupper ökat i snabb takt (Arbetsmarknadsutsikterna , s. 93). Det är tyvärr svårt att få fram adekvat statistik som visar hur ersättningen från arbetslöshetsersättningen fördelar sig mellan kvinnor och män i dessa grupper. Däremot finns en hel del analyser av hur många kvinnor och män det rör sig om, hur länge de varit arbetslösa, samt om de befinner sig i öppen arbetslöshet eller i pro- gram med aktivitetsstöd, framförallt genomförda av Arbetsför- medlingen. Dessa analyser ligger till grund för diskussionen nedan. Utrikes födda: Antalet utrikes födda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har ökat . Det gäller för både kvinnor och män. Det är emellertid fler män än kvinnor (något mer än hälften) som är inskrivna, vilket framförallt beror på att män har ett högre arbetskraftsdeltagande, men också för att de mansdomi- nerande sektorerna haft en svagare utveckling på arbetsmarknaden (Arbetsmarknadsutsikterna ). Källa: Arbetsförmedlingen (för öppet arbetslösa och personer i aktivitetsstöd) och (för arbetskraften). var alltså knappt 78 000 utrikes födda kvinnor och drygt 82 000 utrikes födda män öppet arbetslösa eller deltog i någon form av program med aktivitetsstöd. Av dessa var drygt 44 000 kvinnor öppet arbetslösa och knappt 34 000 var sökande i program med aktivitetsstöd. Motsvarande antal för männen upp- gick till knappt 46 000 öppet arbetslösa och knappt 37 000 som hade aktivitetsstöd. hade knappt 32 000 av kvinnorna och något fler män, knappt 33 000, varit utan ett arbete (Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsdata). Gruppen utrikes födda är heterogen. av alla som invandrar till kommer från länder utanför . Mellan ökade också antalet utomeuropeiskt födda som är inskrivna arbetslösa från knappt 40 000 till 105 000 personer, och utgör alltså en majoritet av de utrikes födda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Sysselsätt- ningsgraden bland utomeuropeiskt födda är också lägre än för alla utrikes födda. Nivåerna är särskilt låga bland kvinnorna, där endast hälften i arbetsför ålder har sysselsättning. Gruppen utrikes födda har drabbats mycket hårt av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen. En viktig anledning är att de ofta befinner sig på de delar av arbetsmarknaden som har högst arbets- löshet under såväl hög- som lågkonjunktur (2010). Utri- kes födda är också överrepresenterade bland inskrivna arbetslösa som inte får någon ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Enligt hade av de utrikes födda ersättning från a-kassan 2010 (hur många kvinnor respektive män som får ersättning, eller hur mycket de får i ersättning, fram- går tyvärr inte). Viktiga anledningar till att så få har rätt till ersätt- ning från arbetslöshetskassan är enligt (2010) dels att många utrikes födda finns i privata tjänstenäringar såsom hotell och restaurang och städbranschen, där många lämnat a-kassan eller inte alls gått med, dels att utrikes födda är överrepresenterade i de LO- grupper där a-kassornas medlemsras varit störst. Ytterligare en anledning till att delar av gruppen inte får ersätt- ning från arbetslöshetskassan är att många ingår i det inrättade etableringsuppdraget, och därmed får etableringsersätt- ning. I och med Lagen om etableringsinsatser övertog Arbetsförmedlingen det samordnade ansvaret för nyan- lända. Syftet med den så kallade etableringsreformen var att underlätta och påskynda de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2013:61, s. 14). Tanken är att Arbetsförmed- lingen efter att en person har beviljats uppe- hållstillstånd ska ordna ett så kallat etableringssamtal, där en etable- ringsplan ska upprättas. Den plan som upprättas ska omfatta verk- samheter för den nyanlända motsvarande , och omfatta högst 24 månader. Verksamheterna ska innefatta svenska för invandrare, samhällsorientering, arbetsförberedande aktiviteter, eller arbetsmarknadspolitiska program (som t.ex. vägledning i arbets- sökande, arbetspraktik eller stöd till start av näringsverksamhet).