sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — Jämställdhet i socialförsäkringen? Forskningsrapport till Delegationen för jämställdhet i arbetslivet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Diagrammet visar andelen pensionerade män och kvinnor med låg ekonomisk standard om grundskyddet i pensionen är pris- respektive inkomstindexerat. Läs mer i kapitel 7. Tryck: , 2014. Socialförsäkringen utgör en viktig del i den generella välfärden. Den är också, tillsammans med avtalsförsäkringar, en betydelsefull komponent i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Både de sociala försäkringarna och avtalsförsäkringarna är könsneutralt formulerade. Däremot är utfallen av dem inte alltid könsneutrala. Ambitionen med den här rapporten är därför att analysera om socialför- säkringen bidrar till att utjämna, konservera eller förstärka skillnad- erna mellan kvinnor och män. Kapitlen visar till exempel att de ekonomiska effekterna av arbetslöshetsförsäkringens och pensions- systemets utformning ser olika ut för kvinnor och män. Sjukskriv- ningar och arbetsskador är andra frågor som tas upp. Vidare diskuteras huruvida tillämpningarna av regelverken är lika köns- neutrala som reglerna själva. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (JA-delegationen) har till uppgift att främja jämställdheten i arbetslivet. I vårt uppdrag ingår att sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet och de faktorer som leder till ojämställdhet. För att på ett överskådligt sätt presentera åtminstone en del av all existerande kunskap på området publicerar vi en serie forskningsrapporter. Rapporterna spänner tillsammans över det vida fält som jämställdhet i arbetslivet utgör. I varje rapport bidrar ett antal forskare med kapitel om olika frågor ur skilda vetenskapliga perspektiv. Författarna svarar själva för innehållet i respektive kapitel. Vår förhoppning är att forskningsrapporterna ska bidra med bred och användbar kunskap om jämställdheten i arbetslivet. Rapporterna beskriver nuläget, blickar bakåt och utåt samt pekar i vissa fall ut riktningen framåt. De utgör därmed viktiga bidrag både till den allmänna debatten och till det slutbetänkande som JA- delegationen kommer att lämna till regeringen. Vi vill därför tacka de forskare som tagit sig tid att medverka i den här rapporten. Det är vår övertygelse att vi tillsammans – med kunskap, vilja och mod – kan uppnå ett jämställt arbetsliv. 1.Bidrar socialförsäkringarna till skillnader mellan män och kvinnor?............................................................................... De olika kapitlen........................................................... Ersättning vid arbetslöshet för kvinnor och män .................. Definitioner av arbetslöshet......................................... 2.4Ersättningen vid arbetslöshet för kvinnor och Likabehandling i allmän och offentlig sjukförsäkring ........... Likhet inför lagen ......................................................... 3.2Sjukförsäkring vid nedsättning i förmågan att 3.3Föreställningar i motiven till 3.4Föreställningar i tillämpningen av Föreställningar och likabehandling.............................. Kvinnor och mäns sjukfrånvaro .............................................. Sjukfrånvaro bland kvinnor och män .......................... Selektion till olika yrken och arbetsmiljöer................. Sjukfrånvaro och ansvaret för hem och familj........... Arbete, vanliga psykiska problem och Arbete, psykisk hälsa och sjukfrånvaro ..................... Hälso- och sjukvården, och Kvinnor, män och inkomster efter arbetsolyckor ................ Omfattningen av arbetsskadorna ............................... Arbetskraftsdeltagande, sjukskrivningar och inkomster efter en arbetsolycka ................................. 6.Den ojämställda arbetsmarknadens konsekvenser: Könsskillnader i inkomstkompensation bland egenföretagare och anställda.................................................. 6.3Utformningen av socialförsäkringssystemet för Data och metod........................................................... Sammanfattning och slutsatser .................................. 7.Ålderspension och fattigdom Dagens och framtidens pension för vissa utsatta grupper........................................... Vilka har en låg pension.............................................. Sammanfattning och avslutande kommentarer......... 8.Könsskillnader i val och avkastning – en forsknings- och kunskapsöversikt över individuella placeringsval inom premiepensionen och tjänstepensionen ...................... 8.2Varför skulle män och kvinnor välja olika 8.3Könskillnader i investeringar utifrån placeringsvalet 8.4Efter : Finns det könsskillnader i 8.5Likheter mellan valen inom premiepensionen och tjänstepensionen: ser vi liknande könsskillnader i valen till tjänstepensionerna? 9.Kvinnor, lönearbete, inkomstkompensation och egenskapen att föda barn ....................................................... I anledning av barns födelse ....................................... 9.4Vård och tillsyn avseende barn 10.Arbetslivets privata sfär – om obetalt hemarbete, ledighet för vård samt hushållstjänster ................................. 10.1Omfattningen av det obetalda hushålls- och Är hushålls- och omsorgsarbete riktigt arbete?........ En privat sfär ............................................................... Vilket arbete ska medföra rättigheter? 10.5Hur kan det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet göras till betalt?................................ Exemplet vård och omsorg om barn.......................... Exemplet vård och omsorg om närstående ............... 1.Bidrar socialförsäkringarna till skillnader mellan män och kvinnor? Det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden och ekonomiska situation i . Kvinnor och män befinner sig på olika delar av arbetsmarknaden; vi har en köns- segregerad arbetsmarknad. Kvinnor har lägre löner och inkomster än männen. I de delar av arbetsmarknaden där kvinnorna utgör en majoritet är lönerna lägre än i de delar av arbetsmarknaden där männen utgör en majoritet. Kvinnor gör i mindre utsträckning än män karriär i de yrken där både kvinnor och män arbetar; det finns ett glastak. Män är betydligt oftare än kvinnor egenföretagare. Kvinnor har oftare förvärvsavbrott, arbetar oftare deltid och tar i genomsnitt en större del av hushållsarbetet och ansvaret för barnen och andra anhöriga som åldriga föräldrar än vad män gör. Det sker en utveckling i riktning mot mer jämställdhet, men den går relativt långsamt. I denna volym behandlar vi olika aspekter av situationen för kvinnor och män inom socialförsäkringarna och arbetslöshetsför- säkringen. Huvudfrågan är hur kvinnor och män behandlas i dessa system och om dessa system bidrar till att utjämna, konservera eller förstärka skillnaderna mellan kvinnors och mäns situation på arbets- marknaden och i ekonomin. Volymen kan ses som uppdatering av en volym inom som behandlade samma fråga. Se och (1998). Lagarna är självklart inte längre utformade så att kvinnor och män ska behandlas olika. Reglerna är desamma för kvinnor och män. Det utesluter emellertid inte att reglerna kan ha olika effekter för kvinnor och män. Då kvinnor och män är i olika delar av arbets- marknaden och har olika roller i familjerna, kan könsneutralt formu- lerade regler ha olika effekter för kvinnor och män. Dessa frågor behandlas i de kapitel som ingår i denna bok, och som kortfattat sammanfattas senare i detta inledningskapitel. Först vill vi dock ge några exempel på att utformningen av olika ersättningssystem kan innebära problem främst för kvinnor. Det finns en ersättning som bara kan utgå till kvinnor, gravidi- tetspenning. Det kan tyckas som att utformningen av den inte kan ha någon större betydelse för jämställdheten. Så är emellertid inte fallet. Hur ersättningen vid frånvaro på grund av graviditet fördelas mellan den allmänna försäkringen, avtalsförsäkringar och arbets- givarinträde kan till exempel vara viktigt. Om arbetsgivaren betalar en del av den, kan det innebära en högre kostnad för en arbets- givare att anställa en kvinna jämfört med en man och i förläng- ningen leda till diskriminering (så kallad statistisk diskriminering). Finns det en lagstadgad minsta period då kvinnan ska var från- varande från arbetet vid graviditet kan det försämra kvinnornas situation på arbetsmarknaden jämfört med männens av samma skäl. Motsvarande problem finns vad gäller föräldraförsäkringen och ersättningen för vård av sjukt barn. Kvinnor tar ut mer av dagarna och ersättningen betalas delvis men inte helt av socialförsäkringen. Taken i socialförsäkringarna och en inte fullständig kompensation av inkomstbortfallet från socialförsäkringen innebär att delar av inkomstbortfallet täcks dels av familjen, dels av avtalsförsäkringar och arbetsgivare. Att kvinnor tar ut fler dagar i föräldraledighet innebär att arbetsgivarnas förväntade kostnader i genomsnitt blir högre om de har kvinnor med små barn anställda än om de har män med små barn anställda, vilket kan påverka företagens rekryterings- beslut. Kompensationsgraden och taken i ersättningssystemen kan också påverka besluten inom familjerna. Då endast en viss del av inkomstbortfallet ersätts, blir familjens inkomstbortfall i regel lägre om kvinnan tar föräldraledigheten eller vården av sjukt barn. I flertalet par har mannen högre lön än kvinnan (män har högre lön än kvinnor givet ålder; och i paren är mannen dessutom i genom- snitt äldre än kvinnan och lönen stiger i de flesta yrken med ålder), och det kostar därför kortsiktigt mer för familjen om mannen stannar hemma. Avbrott i arbetet kan emellertid leda till fördröjd och lägre löneutveckling. Det innebär att kvinnorna kan få en sämre löneutveckling än männen och därmed också att deras pensioner blir lägre, då det är de som stannar hemma. Pensionerna är ett annat viktigt område. Män och kvinnor har olika inkomster och det leder över till olikheter i pensioner. En viktig del av dessa skillnader beror på att kvinnor tar mer ansvar för arbetet med barn och hushåll och därmed får lägre inkomster. Skillnad i pensioner kan leda till en obalans i inkomster inom familjen som ett par är pensionärer och kan ge allvarliga ekonomiska problem framför allt för kvinnan i de fall där äkten- skapet upphör. Om ett par skiljer sig, ingår de förväntade pension- erna (pensionsförmögenheten) inte som en del av förmögenheten vid bodelningen. Skilsmässor kostar i regel i detta avseende mer för kvinnor än för män. Även för gifta eller sammanboende par som inte skiljer sig kan den ekonomiska situationen för kvinnor efter pensioneringen bli ekonomiskt besvärlig. I äktenskapen är kvinnan yngre än mannen och kvinnor lever också i genomsnitt längre än män. Det innebär att det är betydligt van- ligare att kvinnor blir änkor än att män blir änklingar. Det leder till att många äldre kvinnor lever ensamma och till att de då får leva enbart på sin egen ofta låga pension. Låga inkomster gör att många kvinnor kommer att få hela eller en betydande del av sin pension i form av garantipension, betydligt fler än vad som är fallet för män. Ett problem med denna pension är att den är prisindexerad vilket kommer att leda till att det blir en eftersläpning i inkomstutvecklingen jämfört med löntagare och också jämfört med dem som får sin pension i form av inkomst- pension (som är indexerad efter inkomstutvecklingen i ekonomin). Problemet med låga garantipensioner är speciellt markant för dem av de utrikesfödda som inte kan tillgodoräkna sig de i som krävs för en full garantipension. Ett speciellt problem i det nya pensionssystemet som främst berör kvinnor är att det är baserat på arbetsinkomster under hela arbetslivet, och att det gäller även för arbetsinkomster innan det nya systemet infördes. De som är födda eller senare går helt enligt det nya systemet (de som är födda tidigare går i större eller mindre utsträckning även på ATP-systemet). De som är födda eller åren närmast efter hade varit vuxna när det nya systemet infördes (besluten om det nya pensionssystemet togs i och 1998). Många av kvinnorna i dessa åldersgrupper (betydligt fler än bland männen) hade efter att ha avslutat sin utbildning inte arbetat heltid alla år fram till då pensionssystemet förändrades. Många hade varit hemma utan arbetsinkomst och många hade arbetat deltid före att det nya systemet introducerades. Det leder till låga pensioner för dessa kvinnor, som det inte är lätt att kompen- sera för genom sparande och privata pensionsförsäkringar. Detta inte minst då avdragsmöjligheterna för avgifter till privata pen- sionsförsäkringar har försämrats. Och det var ju vid introduktionen av det nya pensionssystemet inte möjligt att retroaktivt arbeta mer. Många kvinnor kommer alltså att få låga pensioner på grund av att de inte kunde förutse att och hur det offentliga pensionssystemet skulle komma att förändras framåt i tiden. Det kan ses som att det infördes en retroaktiv lagstiftning innebärande låga pensioner för många kvinnor jämfört med vad de kunde ha för- väntat sig enligt reglerna för ATP-systemet (som byggde på de 15 bästa åren, förutsatt med arbetsinkomst).1 Ett annat område där reglerna kan leda till olika konsekvenser för kvinnor och män är arbetslöshetsförsäkringen. Det går här främst att peka på den sänkta ersättningsperioden vid deltids- arbetslöshet. Det drabbar framför allt kvinnor som oftare arbetar deltid och oftare är på de delar av arbetsmarknaden där deltids- arbete är vanligt. Syftet med förändringen var att få fler att arbeta heltid, men resultatet kan bli att fler istället blir heltidsarbetslösa för att på så sätt kunna få en acceptabel ersättning.2 Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet kombinerat kan emellertid vara en väg till heltidsarbete. Det är ofta lättare att söka efter ett nytt arbete när man har ett arbete om än det är på deltid än när man är arbets- lös på heltid. Ett annat problem med arbetslöshetsförsäkringen är att rätten till ersättning är beroende av medlemskap i en a-kassa och att många inte är medlemmar i en sådan a-kassa. Antalet som har läm- nat a-kassan eller inte blivit medlemmar har ökat efter den kraftiga avgiftsökningen . De som har lämnat i störst utsträckning är dels en del av dem som har en mycket säker ställning på arbets- marknaden och inte löper någon risk att bli arbetslösa, men dels också en del av dem med låga och osäkra inkomster (och stor risk att förlora sitt arbete) och som inte upplever sig ha råd att betala avgiften. Det gäller inte minst kvinnor i servicesektorn (till exempel dem som är anställda i detaljhandel och restauranger). För vissa typer av ersättningar är frågan om kvinnor och män får samma bedömning eller om det finns skillnader i bedömningen som kan missgynna kvinnor eller män. De exempel som brukar framföras vad gäller arbetsskadeförsäkringen är att Försäkringskas- san har större förtrogenhet med de skador (i regel olycksfall), som män oftare råkar ut för, och mindre förtrogenhet med arbetssjuk- domar som kvinnor oftare råkar ut för. Det kan också finnas skill- nader i vilka andra faktorer som och domstolar tar hänsyn till vad gäller bedömningen av kvinnors och mäns rätt 1Se (2012) för en utförlig genomgång av detta fall. 2Se Godøy och Røed (2014) för en undersökning baserad på norska data. De visar i sin undersökning att möjligheten att behålla arbetslöshetsersättning på deltid förkortar perioden med arbetslöshet och påskyndar återgången till heltidsarbete. Finns det skillnader där vad gäller hur män och kvin- nor behandlas vid prövning av sina ärenden? Vi ska här kort redovisa några resultat från de olika kapitlen. Vi behandlar inte alla frågor som behandlas i kapitlen. Sammanfatt- ningar finns i stället i respektive kapitel. Det är viktigt att se att det finns problem på vissa områden vad gäller hur kvinnor behandlas i socialförsäkringssystemet jämfört med männen, men inte i syste- mets alla olika delar. : Ersättning vid arbetslöshet för kvinnor och män Det finns betydande variationer över decennierna vad gäller hur kvinnors och mäns arbetslöshet har utvecklats. är omfattningen ungefär densamma för män och kvinnor. Det finns dock vissa skill- nader. Kvinnor har oftare ersättning som svarar mot ett arbete som inte är på heltid. Ett generellt problem är att ersättningen är låg för både män och kvinnor för dem som endast har ersättning från en arbetslöshetskassa och ingen komplettering från till exempel en inkomstförsäkring. Kvinnor har i genomsnitt lägre dagersättning än män. En regel i försäkringsvillkoren som ger kvinnorna speciella problem är att ersättningsperioden vid deltidsarbetslöshet (att någon som arbetat heltid har förlorat sitt arbete men har lyckats få ett deltidsarbete) numera endast är mot 300 eller för heltidsarbetslösa. Det kan leda till att kvinnor inte kan ta ett deltidsarbete utan måste välja heltidsarbetslöshet i stället av ekonomiska skäl. Det kan på grund av nätverkseffekter vara lättare att söka ett heltidsarbete för den som har ett deltidsarbete än för den som är arbetslös. : Likabehandling i allmän och offentlig sjukförsäkring En fråga som är svår att kartlägga är om kvinnor och män givet häl- sotillstånd och arbetsförmåga behandlas lika inom sjukförsäk- ringen. I detta kapitel undersöks vilken typ av argument olika per- soner och myndigheter som är involverade i besvärsärenden använ- der. Undersökningen avser alltså inte utfallen av besvärsärendena utan det som tas med i vad som anförs av den försäkrade och För- säkringskassan samt vad som nämns i domen. Det visar sig att det finns tydliga skillnader. Det som är relevant enligt lagen är av läkare diagnostiserad sjukdom och arbetsoförmåga. Det som dessutom nämns i olika fall är personens motivation till arbete och familje- förhållandena. Sättet att argumentera vad gäller dessa faktorer skil- jer sig markant om det är ärenden som avser kvinnor eller män. : Kvinnors och mäns sjukfrånvaro Den kvinnliga sjukfrånvaron är högre än männens. Frågan är vad denna skillnad beror på. En del av förklaringen kan ligga i att män och kvinnor har olika yrken och är på olika arbetsplatser. Vid kon- stanthållning för yrke och arbetsplats minskar också skillnaden markant, men det kvarstår en betydande skillnad. Vad kan då denna skillnad bero på? Viktigt i detta sammanhang är skillnaden i ansvar för hem och familj. Att kvinnor tar större ansvar kan vara en viktig del av deras högre sjukfrånvaro. Dubbla krav och konkurrerande krav från arbete och familj kan leda till högre sjukfrånvaro. Den högre sjukligheten bland kvinnor finns framför allt i vissa diagnos- grupper som de psykiatriska diagnoserna. och : Vad händer efter en arbetsskada på arbetsmarknaden för kvinnor och män? Arbetsolyckor är något vanligare bland män än bland kvinnor. Det har i undersökningar avseende visat sig att konsekvenserna vad gäller löneutveckling, arbetskraftsdeltagande och förvärvs- inkomster är mer negativ för kvinnor än för män som drabbats av arbetsolyckor med längre sjukfrånvaro. Även i minskar inkomsterna på för dem som har lång sjukfrånvaro till följd av en arbetsolycka. Undersökningen som redovisas i detta kapitel visar att skillnaderna mellan män och kvinnor inte går i samma riktning i som i och att nedgången i förvärvs- inkomster främst är avhängigt av vilka yrken och vilken utbildning personen har. De med kort utbildning och riskfyllda yrken drabbas mest. Även de som inte drabbas av olyckor och har samma yrken och korta utbildningar har en liknande negativ utveckling av för- värvsinkomsterna, vilket förklarar det mesta av nedgången för dem som har långvariga sjukfrånvaroperioder. : Könsskillnader i inkomst- kompensation bland egenföretagare och anställda Kvinnor är betydligt mindre ofta egenföretagare än män. Det kan finnas flera samverkande förklaringar: att kvinnor och män har olika yrken och att vissa yrken oftare leder till egenarbete, att män har nätverk som är mer arbetsinriktade på ett sätt som underlättar att starta ett eget företag samt att kvinnor är mindre riskbenägna än män och att egenföretagande innebär mer risktagande än anställ- ning. Förvärvsinkomsterna varierar mer för egenföretagarna och skyddet inom social- och avtalsförsäkringarna är sämre. För att få ersättning från en arbetslöshetskassa krävs att företaget läggs ner, och ingen ersättning lämnas om det är ett lönsamt företag som läggs ner. Det innebär att ersättning endast utgår om det är ett olönsamt företag som läggs ner. Det innebär i sin tur att arbetslös- hetsersättningen i regel kommer att vara baserad på en låg inkomst och därför också kommer att bli låg. Egenföretagare har också ofta problem med att vara borta från sitt företag , t.ex. som föräldraledig. Kunderna kan försvinna verksamheten inte fungerar som annars. Då kvinnor tar ut mer föräldraledighet än män, kan det vara ett argument för kvinnor att avstå från att eta- blera sig som egenföretagare. Något som också kan leda till pro- blem är att de som har bildat ett fåmansaktiebolag för sitt egen- företag själva måste stå för hela kostnaden vid sjukfrånvaro . : Ålderspension och fattigdom. Dagens och framtidens pension för vissa utsatta grupper Våra pensionssystem är huvudsakligen baserade på vilka avgifter som individerna och deras arbetsgivare har betalat till systemen. Det gäller det allmänna pensionssystemet, avtalspensionerna och de privata pensionerna. Det betyder att pensioner återspeglar de inkomster personer har haft på arbetsmarknaden, inte minst hur de har varit på arbetsmarknaden. Speciellt gäller att kvinnor i regel har haft lägre inkomster och färre år i arbetslivet och alltså får betydligt lägre pensioner än män. Många kvinnor får så låga inkomstpensioner att de får hela eller en del av sin pension som garantipension. Ett allvarligt problem med garantipensionen är att den är prisindexerad och inte inkomstindexerad. Det innebär att den jämfört med andra inkomster kommer att bli allt lägre över tiden. Svårast är situationen för de utrikes födda som kommer från fattigare länder utanför och som har få års vistelse i . De får en låg inkomstpension och ofta en mycket låg garantipens- ion, då de inte har de som krävs för en full pension (ett undantag finns för dem som har fått uppehållstillstånd som flyk- tingar). : Premiepensionen – könsskillnader i intjänande, val och avkastning. Kvinnor och män har enligt forskningen olika inställning till risk i genomsnitt. Kvinnor är mindre riskbenägna. Kvinnor visar sig också ha mindre finansiell kunskap än vad män har. Det skulle kunna innebära att kvinnor och män gör olika val vad gäller pre- miepensionen, dvs. att kvinnor väljer fondalternativ med lägre kalkylerad risk. Det visar sig emellertid att skillnaderna är ganska små. Det finns dock något fler män än kvinnor som väljer fonder med mycket hög risk; fonder som också har haft högre avkastning än andra fonder. Om de mer risk- fyllda fonderna går bättre än genomsnittet framöver, vet vi natur- ligtvis inte. De senaste decenniernas pensionsreformer både inom den allmänna pensionen och inom tjänstepensionsområdet har gett individen ett större ansvar för hur de egna pensionsbidragen inve- steras och därför hur de utvecklas. En större del av pensions- inkomsten kommer således bero på vilka val av placeringar på kapital- marknaden man gör jämfört med för tidigare generationer. Detta kan också leda till betydande könsskillnader i pensionsinkomster, trots liknande arbetsliv och utbildning, om män och kvinnor gör olika investeringsval.