sou · H2B384 · 2014-12-09 00:00:00 — Smart grids are primarily a tool to achieve the desired level of customer and public benefit, e.g. greater energy efficiency, electrification of the transport sector and a sustainable energy system. The realisation of these goals requires long-term development efforts to which smart grids can make a significant contribution. The development of smart grids is closely linked to the develop- ment of electricity market and poses complex problems that need to be carefully analysed. At the same time, it is important that the process to facilitate the adaptation to new conditions on the electricity market (a large percentage of inter- mittent generation, with entirely new consump- tion patterns, etc.) gets under way as soon as possible. This will provide us with practical experience before the challenges become more urgent. Overarching focus and monitoring of the action plan In order to manage the uncertainty of such a long-term perspective (2015–2030), the action plan is based on a number of basic goals and recommendations that we anticipate will also be valid in the longer term. These cover the need for change in areas that we deem to be of significance for the development of smart grids. For each recommendation, we have made assessments and developed pro- posals for measures that need to be implemented within the next few years along with a proposal for how to allocate responsibility. As a result of changes in the world around us, it will be possible to identify new needs for measures linked to the recommendations as they emerge. This structure will provide us with a stable framework for our long-term efforts where the need for concrete measures can be identified step by step. Systematic monitoring and updating of the action plan is therefore of the utmost importance. To this aim, we propose that a national forum for smart grids be established with the task of promoting dialogue between the actors involved, monitoring implementation of the action plan, identifying the need for supplementary measures and coordinating the implementation and follow-up of certain proposals. The forum should also be responsible for managing and developing the knowledge platform. The recommendations and proposals in the action plan have been divided into three main areas, each of which corresponds directly to an area described in the 's wording of its objectives. All the recommendations and proposals are listed in the table on the inside cover of the report. is presenting only one legislative proposal, which is an amendment to the existing legal framework. This amendment gives the electricity who ask for it access to information that at least corresponding to hourly meter data without them having to have an hourly based contract and at no extra cost to them. Impact assessments for our proposals can be found in Section 7. Political framework and market terms and conditions The political framework should be developed in order to take advantage of the new possibilities that smart grids can offer while at the same time maintaining competition on the deregulated electricity market. And the market terms and conditions should be designed so that they provide a clear incentive for socioeconomic, cost-effective smart grid measures without restricting competition on the market for new technology. In order to cope with the future challenges of the electricity system, the ground rules on the market will need to be improved so that smart grid solutions can benefit both the system and the grids. Here, the terms and conditions for demand response and energy storage that are dealt with in Recommendations 4.2.1 and 4.2.2 are of particular interest. Of similar importance are the conditions for modernisation of the electricity grids dealt with in Recommendation 4.2.3. Operation of future smart energy systems requires greater auto- mation in order to control the physical processes for electricity generation and distribution, and more advanced IT systems to cope with large flows of information (measurement data, site information, work orders, customer data, etc.). Information management of the smart grids requires awareness of security and integrity, which is discussed in Recommendation 4.2.4. Smart grids also mean new conditions for cooperation with other parts of the energy system. Integration between the electricity system and energy such as gas and district heating can provide greater scope for the storage of heat and cooling capabilities. Electrification of vehicular traffic can give rise to a demand for greater flexibility in the grid when vehicles are to be charged. Smart grids can play an important role in this. The scope for energy efficiency is also affected by different smart grid solutions. In a future electricity system, the capacity need will be just as important as the energy need. And this will have a bearing on how energy efficiency should be designed and coordinated with the various demand response options. These issues are dealt with in Recommendations 4.2.5–4.2.7. The extent of the expansion of intermittent electricity generation in and northern Europe will determine the demands placed on the different levels of the electricity system. And the com- position and location of the intermittent electricity generation are also decisive factors. In order to deal with these long-term challenges, greater understanding of the effects on the system level is required so that we can change the rules in time. Recom- mendations 4.2.8 and 4.2.9 discuss these challenges. Customer participation and societal aspects Several of the recommendations and proposals have a clear customer perspective, primarily focussing on the pre-conditions and need for initiatives that support linked to the new opportunities for participation that smart grids provide. In Recommendations 4.3.1 and 4.3.2, we highlight the consumer perspective and personal integrity in particular. Knowledge of what determines people's preferences and their interest in smart grid solutions is also an important part of the customer perspective in Recommendation 4.3.3. How measurement data and information can become more easily accessible for is discussed in Recommendations 4.3.4 to 4.3.6. Here the focus is on the need for rule changes, clearer price- and cost-related information from market players and functional requirements for the next generation of smart meters. This section also looks at overarching social aspects and syn- ergies between smart grids and other societal developments. Smart grids are important for sustainable community development and the development of smart cities. In order to utilize the potential of community planning to contribute to the development of the energy system and smart grids, greater information and knowledge exchange is required, something that is discussed in Recom- mendation 4.3.7. There are synergy effects between the energy sector and smart products and services being developed in other areas. Even if this development is primarily market-driven, there is still a need to disseminate information and knowledge, an aspect that is discussed in Recommendation 4.3.8. R&D, innovation and growth The third part of the action plan concerns how can benefit from the development of smart grids in the best possible way and create the conditions for smart grids to develop into a Swedish growth industry. By way of introduction, the need for knowledge and skills supply is discussed (4.4.1) where we highlight, in two recommendations, the new skills requirement created by the devel- opment of smart grids and the importance of making educational programmes in this subject more attractive. Recommendations 4.4.2 and 4.4.3 focus on the need to stimulate research, develop- ment and innovation. Important components are the proposal for a thematic research plan and an integrated strategy for innovation. The importance of utilising and strengthening existing settings and stimulating greater cooperation is also highlighted as a key priority. As regards initiatives involving the whole knowledge triangle – education, research and innovation – test and demonstration projects play a vital role. Demonstration projects can also assist the development of new market models. Section 4.4.4 gives two recom- mendations for the initiatives. has a strong position in several of the technical areas that are relevant to the development of the future smart electricity system and has asserted itself well in international comparisons and publications. But is a small, export-dependent country and further internationalisation is therefore important for 's position in the area of smart grids. We discuss the issue in Recom- mendation 4.4.5 and 4.4.6 where aspects such as standardisation and interoperability are highlighted as important tools. The long-term focus of the action plan Finally, the action plan concludes with a discussion on long-term measures that are not directly linked to the recommendations in the action plan. Here we discuss how the tools currently in use today may need to be improved in the longer term to keep up with the constantly changing conditions on the market. One important condition is the rules on market, which in turn will lead to changes on the Swedish market. Even economic instruments, such as green electricity certificates and energy taxes may need to be reviewed in a long-term perspective. Finally, we need to high- light the opportunities in the public sector, e.g. in the form of public procurement and innovation procurement. Assessment of the opportunities for smart grids 's mission also covers a number of demands for assessments, surveys and analyses within different areas that might feasibly influence the development of smart grids and that are to constitute the basis of the action plan. The results of this work are presented in Section 5 and have been structured as follows: 1.Actors, responsibility and initiatives in within the field of smart grids. 2.Smart grids as a growth industry. 3.The role of smart girds in the long-term development of the energy system. 4.Analyses of the electricity market's development and need for change. 5.Other needs for initiatives to promote smart grids. The results presented here are based on a thorough analysis and a broad dialogue with various stakeholders. The results from the analyses in different areas can be found in the 's own reports and in a number of background reports. A complete list can be found in Appendix 3. lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap.16 b §, samt att närmast föregående rubrik ska ha följande lydelse. Om en elanvändare begär det ska en nätkoncessionshavare utan Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om tionen enligt första stycket. Denna lag träder i kraft Smarta elnät är ett brett begrepp. Det omfattar hela fältet från pro- duktionsapparaten, kraftelektronik och ny teknik i transmissions- nätet till nya produkter och tjänster baserade på informations- teknik, kunskap om energiflöden och styrmöjligheter ute hos elan- vändarna. Smarta elnät handlar således inte bara om teknik, utan även om nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Den digitala utvecklingen gör det möjligt för kunden att ta en aktivare roll utifrån egna intressen och behov, vilket är en grundpelare för smarta elnät. Det finns inte heller någon tydlig gräns mellan traditionell teknik och smarta elnät. Introduktionen av smarta elnät sker ofta som en process med successiva förbättringar och uppgraderingar för att möta nuvarande och framtida kunders behov. För att betona detta faktum har man också i många internationella sammanhang börjat använda begreppet grid modernization som komplement till smart grid 0F1. Detta är också en orsak till att det inte finns någon gemensam global definition på smarta elnät utan många olika varianter före- kommer. Ett exempel är den definition som tagits fram av sam- arbetsorganisationen för för energimark- naderna, for Electricity and Gas (ERGEG). Definitionen är teknikneutral och utgår ifrån ett använ- darperspektiv och den nytta som smarta elnät förväntas bidra med. 1 EPRI, modernization, Modernization.aspx [] ERGEG:s definition av smarta elnät1F2: Ett elnät som kostnadseffektivt kan integrera beteenden och beslut hos alla användare som är anslutna till det – elproducenter, el- konsumenter och de som är både och – för att garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet. På det tekniska planet är smarta elnät ett elnät som i ökad utsträck- ning utnyttjar IT och kommunikationsteknik samt avancerad mätning, övervakning och styrning. Ett viktigt inslag är också insamling, bearbetning och analys av mycket stora datamängder genom avancerad beräkningsteknik och ny mjukvara. Härigenom skapas förutsättningar för nya typer av informationstjänster som även riktar sig till elanvändare. Det smarta elnätet kan använda dubbelriktad kommunikation till elanvändare och elproducenter för styrning och informations- överföring och klarar även av att hantera produktionsflöden i olika riktningar. Det gäller också så kallad intermittent produktion. Intermittent elproduktion definieras fortsättningsvis som elpro- duktion från kortsiktigt fluktuerande energikällor, exempelvis sol och vind. Det smarta elnätet kan också göra det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning och t.ex. minska belastnings- topparna. Det kallas efterfrågeflexibilitet eller demand respons. Sammanfattningsvis bidrar de smarta elnäten till att flexibiliteten i elsystemet kan utnyttjas mer och effektivare i både produktions- och användningsledet. Utvecklingen är viktig eftersom ett framtida elsystem förväntas bli betydligt mer komplext. Den ökade kom- plexiteten orsakas bl.a. av en växande andel intermittent och lokal förnybar elproduktion och nya användningsmönster hos kunderna. beslutade regeringen att tillsätta ett samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (dir 2012:48). Direktivet finns i bilaga 1. 2 ERGEG, , Position paper on smart grids – An ERGEG conclusions paper, (E10-EQS-38-05). ska bidra till ökad dialog och samverkan, utveckla en nationell kunskapsplattform samt ta fram en nationell handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät för perioden – 2030. och kunskapsplattformen ska verka till utgången av 2014 och förslaget till handlingsplan ska överlämnas till regeringen . Den övergripande uppgiften för samordningsrådet är att öka samverkan mellan aktörer från offentlig och privat sektor, och öka kunskaperna om möjligheterna med smarta elnät. Viktiga utgångs- punkter är att smarta elnät bidrar till att uppfylla klimat- och energimål och till att skapa förutsättningar för ökat konsument- inflytande på elmarknaden. I direktivet framhålls även att smarta elnät är ett område under stark utveckling där på många sätt ligger i framkant. Produkter, tjänster och systemlösningar kan därför bli en svensk tillväxtbransch och generera exportintäkter. I sitt arbete ska samordningsrådet involvera aktörer och intres- seorganisationer genom dialogforum för olika frågekomplex som behöver behandlas för handlingsplanen. Representationen i varje dialogforum ska anpassas för den specifika frågeställningen. Utgångspunkten ska vara så bred representation som möjligt, så att t.ex. både små och stora företag och företag i olika branscher finns representerade tillsammans med konsumentintressen och myndig- heter. Syftet med den kunskapsplattform som samordningsrådet har i uppdrag att etablera är bl.a. att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om elnätets utveckling och om smarta elnät. Kunskaps- plattformen ska utgöra en nationell kontaktyta och informations- bank inom området och kunna stötta pågående arbete. Plattformen bör även utnyttjas för att på ett samlat sätt informera andra länder vad vi gör i . Handlingsplanen ska enligt direktivet gälla till minst 2030. Den ska vara flexibel och anpassad för uppdateringar i takt med omvärldsförändringar. I direktivet lämnas också en rad krav på bedömningar, kartläggningar och analyser, som ska ligga till grund för handlingsplanen. Direktivet har också ett antal villkor och prioriteringar för arbetet med handlingsplanen. Möjligheterna för konsumenter samt små och medelstora företag att dra nytta av utvecklingen av smarta elnät ska särskilt beaktas. Förslagen ska utgå från en avreglerad elmarknad i konkurrens liksom konkurrens- och teknikneutralitet för nya tekniker. Smarta elnäts möjligheter att bidra till målsätt- ningar inom energi- och klimatområdet ska stå i fokus, som leveranssäkerheten i ett samhällsperspektiv inte får äventyras. Dessutom ska rådets analyser och förslag omfatta alla delar av elnätet. I vårt arbete har vi utgått från den breda definition av smarta elnät som redovisas i kapitel 1.1 och som även avspeglas i rådets direktiv. Således har arbetet omfattat hela värdekedjan, från anslutning av produktionsanläggningar till nya tjänster hos slutanvändarna så som smarta hemlösningar. I samordningsrådets årsrapport för 20122F3 finns en utförligare redovisning av rådets syn på uppdraget och smarta elnäts betydelse för omställningen av energisystemet. De energi- och klimat- politiska målen på nationell nivå och EU-nivå är en viktig utgångs- punkt. För att klara dessa utmaningar krävs ett elsystem som är betydligt mer flexibelt än dagens. Ny teknik och nya marknads- modeller som bidrar till ökad flexibilitet i hela elsystemet är tydliga förbättringar. De nya möjligheter som utvecklingen inom IT och kommunikationsteknik innebär för hela elsystemets utveckling är också en viktig förutsättning, som förväntas få en allt större betydelse. Figur 1.1 sammanfattar syftet med att främja utvecklingen av smarta elnät. 3 för smarta elnät N 2012:03, Årsrapport . Dessa syften ligger bakom den vision och det mål som vi formu- lerat för vårt arbete och för utvecklingen av smarta elnät. Vision: är ledande inom smarta elnät som möjliggör ett ökat kundinflytande, hållbar utveckling, försörjningstrygghet och tillväxt. Mål: Att genom ökad samverkan, kunskapsutveckling och kun- skapsspridning samt genom en handlingsplan medverka till tydliga spelregler på marknaden gynnsamma utvecklingsförutsättningar för smarta elnät i att smarta elnät blir en svensk tillväxtbransch Målformulering lyfter också fram uppdragets breda inriktning. På ett övergripande plan kan den sägas omfatta två delar med delvis olika fokus. Den första delen tar sin utgångspunkt i behovet av ökad samverkan samt kunskapsutveckling och kunskapsspridning om möjligheterna med smarta elnät i samhället. Här är kunskaps- plattformen och dialogforumen en central verksamhet. Den andra delen av uppdraget är att analysera möjligheter och hinder för utvecklingen av smarta elnät som underlag för rådets handlings- plan. Även i denna del behövs samverkan och dialog för att få fram beslutsunderlag till de rekommendationer och förslag som present- eras i handlingsplanen. Direktivet till samordningsrådet innehåller många områden och skilda frågeställningar. För att strukturera och effektivisera arbetet, valde vi att dela in verksamheten i fokus- områden och bilda referensgrupper för dessa fokusområden. Indel- ningen i fokusområden samt referensgruppernas uppgifter och arbetsformer presenteras i avsnitt 1.4. I direktivet lämnas också en rad krav på bedömningar, kartlägg- ningar och analyser inom olika områden som kan tänkas påverka utvecklingen av smarta elnät och som ska ligga till grund för hand- lingsplanen. För att skapa överblick har vi delat in dessa rapport- eringskrav i fem huvudområden: 1.Aktörer, ansvar och initiativ i inom smarta elnät. 2.Smarta elnät som tillväxtbransch. 3.Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av energi- systemet. 4.Analyser av elmarknadens utveckling och förändringsbehov. 5.Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät. Under respektive huvudområde har vi identifierat vissa uppgifter som särskilt betydelsefulla för handlingsplanen och kunskaps- plattformen. För andra rapporteringskrav har vi valt att genomföra mer begränsade insatser. En fullständig redogörelse för direktivets specifika krav på bedömningar, kartläggningar och analyser samt samordningsrådets prioriteringar och genomförandet av dessa upp- gifter finns i kapitel 5. 1.4Rådets arbetsformer och genomförande av uppdraget För att strukturera och effektivisera arbetet har vi delat in verksam- heten i fokusområden, med speciell betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Utifrån direktivet och rådets målformulering har följande fokusområden identifierats: 1.Smarta elnäts roll i energisystemet och ur ett samhällsperspektiv 2.Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmarknaden 3.Forskning, teknikutveckling och kunskapsförsörjning 5.Näringslivsutveckling och internationella kontakter Arbetets genomförande och delresultat har redovisat i samord- ningsrådets årsrapporter . Därutöver har även en delårsrapport publicerats . Delårsrapporten är till över- vägande del en kunskapssammanställning som utgjort basen för kunskapsplattformen som den varit ett viktigt underlag för handlingsplanearbetet. För att underlätta samverkan med experter och nyckelaktörer har särskilda referensgrupper inrättats för de sex första av dessa fokus- områden. Frågor inom områdena standardisering och organisation och myndighetsansvar behandlas beroende på tillämpningsområde inom flera referensgrupper. I referensgrupperna medverkar experter inom olika myndig- heter och nyckelorganisationer, såväl inom som utanför rådsleda- möternas organisationer. Varje referensgrupp har en ledamot i sam- ordningsrådet som ordförande. är utsedda av rådet och syftet är att grupperna ska bidra med expertis inom sitt område och medverka till att olika aspekter på samordningsrådets uppdrag lyfts fram och analyseras. Totalt omfattar grupperna ett 70-tal personer som bidragit till ökad fokusering inom sitt område och medverkat till att olika aspekter på smarta elnäts möjligheter lyfts fram och diskuterats. Referensgrupperna har även fungerat som idégivare och lämnat synpunkter på utredningar och övrigt underlag som tagits fram inom respektive referensgrupp. Referensgruppernas arbete har där- för blivit ett betydelsefullt underlag för samordningsrådets hand- lingsplan. Dessutom har referensgrupperna bidragit till att initiera dialogforum och andra externa aktiviteter. Ordförande och medlem- mar i respektive referensgrupp redovisas i bilaga 2. Att utveckla en nationell kunskapsplattform för smarta elnät är en central del av samordningsrådets uppdrag. Den ska öka kunskapen om framtida krav på elnäten, nytta och möjligheter med ny teknik och konsumenternas möjligheter i smarta elnät. Den tänkta mål- gruppen är bred, men fokus bör enligt direktivet ligga på elmarkna- dens olika aktörer, sakägare och intresseorganisationer samt närmast berörda branscher. Kunskapsplattformen ska också fungera som en väg in för informationssökning om smarta elnät bland marknadens aktörer, som den ska vara underlag för att informera internationellt om satsningar på smarta elnät. För att ge stöd i arbetet med kunskapsplattformen har en referensgrupp för kommunikation- och kunskapsspridning inrättats. Resultatet av gruppens arbete finns beskrivet i rådets delårsrapport samt i årsredovisningen . Kunskapsplattformen är också samordningsrådets webbplats () och avsikten är att den ska leva vidare och förvaltas även sedan samordningsrådet avslutat sitt arbete. Plattformen har också varit en mötesplats för interaktiv dialog om smarta elnäts möjligheter som relevant information från verksamheten har samlats på webbplatsen. Resultaten från arbetet med kunskapsplattformen presenteras närmare i kapitel 6.