sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — Det finns både en nyfikenhet och idérikedom som skulle utnyttjas mer. Här har ansvariga chefer inom till exempel polisen, och hälso- och sjukvården ett stort ansvar. De måste låta kreativa medarbetare få större utrymme för sina idéer. De statliga myndigheterna kan också bidra till detta, genom att sprida konkreta tips och fram- gångsrika arbetssätt. Att bli slagen av eller slå en närstående är förenat med mycket skam och skuld hos de flesta personer. är det en mycket liten del av alla våldshändelser som kommer till myndig- heters kännedom. Ett mer medvetet vardagsarbete är det mest långsiktigt hållbara i arbetet mot våld i nära relationer, till exempel med föräldrar och barn i förskola och skola samt företagshälso- vården. Alla måste därför börja prata mer om våld i vardagen. Då kommer fler våga be om hjälp. lag om ändring i (1942:740) Härigenom föreskrivs i fråga om (1942:740) dels att 27 kap. 2 § ska upphöra att gälla, dels att det i 27 kap. ska införas två nya paragrafer, 2 a och 2 b §§, av följande lydelse. Beslag må ej läggas å skriftlig Beslag får inte läggas på skrift- handling, om dess innehåll kan lig handling om dess innehåll kan antagas vara sådant, att befatt- antas vara sådant att befattnings- havare eller annan som avses i avses i 36 kap. 5 §, ej må höras som vittne därom, och hand- vittne om saken och handlingen lingen innehaves av honom eller innehas av denne eller av den till av den, till förmån för vilken förmån för vilken tystnadsplikten Ej heller må, med mindre Beslag får inte läggas på fråga är om brott, för vilket ej är stadgat lindrigare straff än fäng- misstänkte eller denne närstående else , hos den misstänkte som avses i 36 kap. 3 § om fråga avses i 36 kap. 3 §, beslag läggas å misstänkte och denne närstående skriftligt meddelande mellan den 1 Senaste lydelse 1964:166. misstänkte och någon honom när- stående eller mellan sådana när- 1. brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse i två 24 § lagen (1988:688) om kontakt- förbud mot en närstående eller tidigare närstående person. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 2 g § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska ha följande lydelse. Hälso- och sjukvården ska särskilt beakta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med 2. har en allvarlig fysisk sjuk- 2. har en allvarlig fysisk sjuk- dom eller skada, eller dom eller skada, 4. utövar våld eller andra över- grepp mot barnet eller mot en närstående till barnet. Detsamma gäller om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med oväntat avlider. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2009:979. lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1988:609) om målsägande- biträde ska ha följande lydelse. Målsägandebiträde förordnas på begäran av målsäganden eller när det annars finns anledning till det. 26 § första stycket rättshjälpslagen (1996:1619). Vid förundersökning där miss- tänkt och målsägande är när- får dock endast den förordnas som på grund av sina kunskaper egenskaper är särskilt lämplig för I fråga om byte av mål- I fråga om byte av mål- sådant biträde att sätta någon andra stycket rättshjälpslagen. annan i sitt ställe tillämpas 26 § enligt första stycket har rätt att sätta någon annan i sitt stället med tillämpning av 26 § tredje ledigas, om det är påkallat med ledigas, om det är påkallat med hänsyn till förhållandena i målet hänsyn till förhållandena i målet eller om det annars finns skäl eller om det annars finns skäl I övrigt tillämpas i fråga om målsägandebiträde rättegångs- balkens regler om rättegångsbiträde. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1996:1644. lag om ändring i lagen (1988:688) om kontaktförbud Härigenom föreskrivs att 4 och 24 §§ lagen (1988:688) om kontaktförbud ska ha följande lydelse. med villkor om elektronisk över- med villkor om elektronisk över- vakning får meddelas för högst sex vakning får meddelas för högst sex I övrigt får kontakt- I övrigt får kontakt- förbud meddelas för högst . förbud meddelas för högst . Kontaktförbudet gäller , om inte annat bestäms. Ett kontaktförbud avseende gemensam bostad får endast för- längas om det finns särskilda skäl och med högst i taget. Ett särskilt utvidgat kontaktförbud med villkor om elektronisk övervakning får förlängas med högst i taget. får ett kontaktförbud förlängas med högst i taget. Den som bryter mot ett Den som bryter mot ett kontaktförbud döms för över- kontaktförbud döms för över- trädelse av kontaktförbud till böter eller fängelse i högst . fängelse i högst . I ringa fall ska inte dömas till Om brottet med hänsyn till bedöma som ringa och kontakten anses klart ursäktlig, döms för ringa överträdelse av kontaktförbud till böter. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2011:487. 5Senaste lydelse 2011:487. Om en domstol eller enåklagare meddelar beslut om kon- taktförbud ska socialnämnden genast underrättas, om den mot vilket beslutet avses gälla och den som förbudet avses skydda har gemensamma barn eller det finns barn som bor eller har bott tillsammans med dessa. När ett beslut om kontakt- förbud avseende gemensam bostad meddelas ska socialnämn- den alltid underrättas. Under- rättelse ska ske till socialnämn- den på den ort där förbudet helt eller huvudsakligen ska gälla. förordning om ändring i förordningen (1988:691) om kontaktförbud Härigenom föreskrivs att 4 a § förordningen (1988:691) om kontaktförbud ska ha följande lydelse. Om en domstol eller en åklagare meddelar beslut om kon- taktförbud ska socialnämnden genast underrättas, om den mot vilket beslutet avses gälla och den som förbudet avses skydda har gemensamma barn . När ett beslut om kontaktförbud avseende gemensam bostad meddelas ska socialnämnden alltid underrättas. Underrättelse ska ske till socialnämnden på den ort där förbudet helt eller huvudsakligen ska gälla. Denna förordning träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2011:970. lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn att 3 § ska ha följande lydelse. En särskild företrädare skall, särskild företrädare ska, till vara barnets rätt under för- till vara barnets rätt under för- undersökningen och i efter- undersökningen och i efter- får dock inte väcka åtal och får får dock inte väcka åtal och får inte heller väcka någon skade- inte heller väcka någon skade- ståndstalan utan att ett allmänt ståndstalan utan att ett allmänt åtal har väckts. åtal har väckts. i 23 kap. 10 och i 23 kap. 10 och 11 §§ sägs om 11 §§ sägs om förhör skall tillämpas på den sär- förhör ska tillämpas på den I uppdraget som särskild före- trädare ingår att genom personlig kontakt med ett barn som hörts under förundersökningen förklara beslut om att förundersökningen läggs ned eller att åtal inte väcks. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 1999:997. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs följande i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 5 kap. 11 §, 7 kap. 1 §, 11 kap. 4 c § och 12 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det i 5 kap. ska införas en ny paragraf, 12 §, av följande lydelse, dels att det närmast före 5 kap. 12 § ska införas en ny mellanrubrik av följande lydelse, dels att det i 11 kap. ska införas en ny paragraf, 1 b §, av följande Till socialnämndens uppgifter hör att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar för att ett barn, som utsatts för brott, och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Kommunen ska vid behov erbjuda insatsen skyddat boende till våldsutsatta. 8 Senaste lydelse 2012:776. hör att verka för att den som utövar våld eller andra övergrepp mot närstående får stöd och hjälp att förändra sitt beteende. Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg yrkesmässigt bedriva verksamhet i form av 1.hem för vård eller boende, 2.boenden som motsvarar dem som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket, 3.hem för viss annan heldygnsvård, 4. hem eller öppen verksam- 4. hem eller öppen verksam- het för vård under en begränsad het för vård under en begränsad del av dygnet, oavsett var verk- del av dygnet, oavsett var verk- 5. skyddat boende som avses i 5 kap. 11 § femte stycket. Tillstånd behövs inte för verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till en enskild att utföra. Kommun och landsting som driver verksamhet som avses i första stycket, samt kommun som genom avtal enligt 2 kap. 5 § har överlämnat till enskild att driva sådan verksamhet, ska anmäla denna verksamhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas. När socialnämnden får känne- dom om att ett barn kan ha 1. utsatts för våld eller andra övergrepp av en närstående, eller 9 Senaste lydelse 2012:944. 2. bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot en när- stående ska nämnden utan dröjsmål inleda en utredning om barnets behov av stöd och hjälp. En utredning behöver dock inte inledas om det redan pågår en utredning om det barn eller den unge som socialnämnden får kännedom om. Vid en uppföljning enligt 4 a eller 4 b § får nämnden ta de kontakter som anges i 2 § första stycket och samtala med barnet i enlighet med 10 § tredje stycket. senast från det att senast från det att utredningen som gäller ett barns utredningen som gäller ett barns behov av stöd och skydd avslutats behov av stöd och skydd avslutats finner skäl att inleda utredning finner skäl att inleda utredning enligt 11 kap. 1 § första stycket. enligt 11 kap. 1 § första stycket. Nämnden ska underrätta barn som fyllt och vårdnads- havare som berörs om beslutet att inleda respektive avsluta Av 10 kap. 2 § offentlighets- Av 10 kap. 2 § offentlighets- framgår att socialnämnden utan framgår att socialnämnden utan hinder av sekretess kan polis- hinder av sekretess kan polis- anmäla brott som hindrar nämn- anmäla brott som hindrar nämn- 21–23 §§ samma lag följer att 21–23 §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall sekretess även i vissa andra fall hindrar att uppgifter som hindrar att uppgifter som 10Senaste lydelse 2012:776. 11Senaste lydelse 2012:803. angår misstanke om brott lämnas angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, polis- till en åklagarmyndighet, polis- myndighet eller annan myn- myndighet eller annan myn- dighet som har till uppgift att dighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. ingripa mot brottet. gäller enligt 10 kap. 19 § samma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag uppgifter som behövs för att lag uppgifter som behövs för att förhindra ett förestående eller avbryta ett pågående brott som avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. avses i den paragrafen. 18 a § samma lag framgår att 18 a § samma sekretess inte heller hindrar att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild en uppgift som rör en enskild som inte har fyllt tjugoett år som inte har fyllt tjugoett år lämnas till en polismyndighet i lämnas till en polismyndighet i vissa angivna förutsättningar. vissa angivna förutsättningar. 10 kap. 18 b § samma lag framgår dessutom att sekretess inte hindrar att en uppgift som rör en enskild lämnas till en polismyndighet för att förebygga brott som avses i den Från ska utan hinder av sekretess lämnas 1.uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polismyndighet, Kronofogde- myndigheten eller , 2.uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 1 § socialtjänstförordningen (2001:937) ska ha följande lydelse. får meddela sådana föreskrifter inom social- tjänsten som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa i verksamhet som avser 1.barn och unga, 3.personer med funktionsnedsättning, 4. missbrukare, och 4. missbrukare, 5. personer som anges i 5 kap. 5. personer som anges i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453). 11 § socialtjänstlagen (2001:453), (2001:453). Denna förordning träder i kraft . 12 Senaste lydelse 2009:861. lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott att 5 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett rättsintyg får inte utfärdas utan den enskildes samtycke, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. Ett rättsintyg som avser en målsägande får utfärdas utan 1. vid misstanke om brott för 1. vid misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lind- vilket inte är föreskrivet lind- rigare straff än fängelse rigare straff än fängelse i nio eller försök till brott för vilket månader eller försök till brott inte är stadgat lindrigare straff för vilket inte är stadgat lind- rigare straff än fängelse , 2.vid misstanke om försök till brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse om gärningen innefattat försök till överföring av sådan allmänfarlig sjukdom som avses i 1 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168), 3.vid misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap. eller brott som avses i lagen (1982:316) med förbud mot köns- stympning av kvinnor, mot någon som inte har fyllt , eller 4.om uppgifter, för vilka gäller sekretess enligt 25 kap. 1–5 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller tystnadsplikt enligt 6 kap. 12 § patientsäkerhetslagen (2010:659), har lämnats ut till en polismyndighet eller en åklagarmyndighet efter samtycke från målsäganden. Ett rättsintyg som avser den som är misstänkt för brott får utfärdas utan samtycke 1.i samband med kroppsbesiktning enligt 28 kap. rättegångs- balken, eller 13 Senaste lydelse 2010:673. 2. om annan undersökning än kroppsbesiktning har ägt rum och det föreligger misstanke om sådant brott som avses i andra stycket 1–3. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs följande i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 10 kap. 18 b §, av följande lydelse, dels att 10 kap. 23 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretessen enligt 25 kap. 1 § och 26 kap. 1 och 3 §§ hindrar inte att en uppgift som rör en enskild lämnas till en polis- myndighet, om 1.det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde kommer att begå brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.mot en närstående eller tidigare närstående person, och 3.uppgiften kan antas bidra till att förhindra det. En uppgift som angår miss- tanke om ett begånget brott får dock lämnas endast under de förutsättningar som i övrigt anges Om inte annat följer av 19–22 §§ får en uppgift som angår misstanke om ett begånget brott och som är sekretessbelagd enligt 24 kap. 2 a eller 8 §, 25 kap. 1 §, 2 § andra stycket eller 3–8 §§, 26 kap. 1–6 §§, 29 kap. 1 §, 31 kap. 1 § första stycket, 2 eller 12 §, 33 kap. 2 §, 36 kap. 3 § eller 40 kap. 2 eller 5 § lämnas till en åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet endast om misstanken 1. brott för vilket det inte är 1. brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än föreskrivet lindrigare straff än 2.försök till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , eller 3.försök till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om gärningen innefattat försök till över- föring av sådan allmänfarlig sjukdom som avses i 1 kap. 3 § smitt- skyddslagen (2004:168). Denna lag träder i kraft . 14 Senaste lydelse 2013:795. 1 Uppdrag och arbete Regeringen beslutade om direktiven till upp- draget som nationell samordnare mot våld i nära relationer. I uppdraget ingår sammanfattningsvis att -samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. Särskilt fokus ska läggas på rättsväsendet, -aktivt verka för att förbättra samverkan mellan berörda aktörer och bidra till en ökad samsyn kring hur våld i nära relationer bäst ska förebyggas och bekämpas, -särskilt överväga hur förebyggande insatser mot våld kan utvecklas och genomföras, -i samråd med berörda aktörer bidra till att sprida och förbättra genomslaget av befintlig kunskap på området, -överväga hur skyddet för och stödet till brottsoffren kan utvecklas och i detta sammanhang särskilt överväga hur kvinnojourers och andra berörda ideella organisationers verksamhet kan förstärkas, -aktivt verka för att synliggöra olika aspekter och negativa konsekvenser av våld i nära relationer för såväl berörda aktörer som allmänheten och -vid behov lämna förslag till hur arbetet mot våld i nära relationer kan förbättras och samverkan utvecklas på nationell, regional och lokal nivå. Direktivet i sin helhet återfinns i bilaga 1. Som framgår av direktiven ska samordnaren ta sin utgångspunkt i befintlig kunskap. Några egna studier har därför inte gjorts utan den problembild som ligger till grund för förslagen bygger på de problem som professionella yrkesgrupper och myndigheter, idéburna organisationer, brottsutsatta och anhöriga, journalister med flera redovisat samt utredningar, rapporter och litteratur som redovisas i detta betänkande men även på enskilda personers berättelser, nationella samordnarens egna hearingar och debatter samt många studiebesök i operativ verksamhet av skilda slag. En viktig utgångspunkt för nationella samordnaren har varit att avgränsa runt praktikernära frågor, att identifiera hinder i det vardagliga arbetet och framkomliga vägar för att ge bättre möjligheter till ett effektivare arbete för dem som arbetar med våld i nära relationer. I det utåtriktade arbetet har nationella samordnaren försökt att arbeta komplementärt och inte göra sådant som många andra redan gör. En väsentlig del i nationella samordnarens uppdrag har varit att samla myndigheter och organisationer för att aktivt verka för att göra olika aspekter och konsekvenser av våld i nära relationer synliga. I detta avsnitt redovisas hur arbetet har bedrivits. Utöver de många studiebesök och andra träffar som beskrivs nedan har nationella samordnaren haft ett mycket stort antal enskilda samtal med brottsutsatta, anhöriga och gärningsmän, debattörer och opinionsbildare, politiker, ideellt engagerade och yrkesverksamma som alla bidragit med sina erfarenheter av hur våldet kan se ut och vilka konsekvenser det kan få samt förslag till förbättringar i samhällets insatser. Många samtal har förts med yrkesgrupper som möter våld i nära relationer i sin vardag, framförallt poliser, socialsekreterare och professioner inom hälso- och sjukvården, men även forskare och andra experter inom området. Fortlöpande dialog har också hållits med tjänstemän inom , Kommuner och Landsting, företrädare för kvinnojourer och andra idéburna organisationer m.fl. Nationella samordnaren har själv och med hjälp av andra, anordnat ett stort antal hearingar, referensgrupper, fokusgrupper och andra möten för att diskutera idéer och förslag på hur arbetet mot våld i nära relationer kan bli effektivare. Bland annat bjöd statsråden , och , tillsammans med natio- nella samordnaren, in generaldirektörerna och mot- svarande vid tolv berörda myndigheter samt Kommuner och Landsting till samtal om våld i nära relationer. Nationella samordnaren redovisade sin bild av problemen på området och vad som behöver bli bättre. Myndighetscheferna gavs i sin tur möjlighet att redovisa på vilket sätt respektive myndighet avsåg att agera för att frågan om åtgärder mot våld i nära relationer ska få ett bättre genomslag i verksamheten. En strategisk referensgrupp med ordförandena från tio berörda organisationer träffats vid olika tillfällen under utredningsarbetets gång för att diskutera förslag och åtgärder som nationella sam- ordnaren presenterat. För mer specifika frågor bjöds särskilt sakkunniga och experter in till ett antal olika fokusgruppsmöten för att diskutera möjliga vägar att lösa identifierade problem. Det ovan beskrivna har varit arbetsmetoden fram till de förslag som presenteras i detta betänkande. Fokusgrupper bildades kring frågor om finansiering av vissa idéburna organisationers verksamhet, förutsättningar för samverkan och samordning i enskilda ärenden, rättsliga frågor, hedersrelaterat våld och förtryck samt barns sär- skilda utsatthet. Nationella samordnaren erbjöd samtliga länsstyrelser och respektive landshövding att tillsammans med sam- ordnaren anordna hearingar för att samla och stödja berörda myndigheter, organisationer m.fl. för att diskutera ökad regional och lokal effektivitet, kvalitet och långsiktighet i arbetet. Samman- komster ägde rum i drygt hälften av länen. Två rundabordssamtal om hedersrelaterat våld och förtryck hölls i samarbete med statsråden , och statsrådet . Statsråden och ett trettiotal ungdomar från , och , som alla är engagerade i Fryshusens projekt hjältar och hjältinnor, träffades för att diskutera. Vid det ena mötet deltog också ungdomar från en romsk ungdomsförening i . Vid de båda samtalen beskrevs bland annat problem kring vardagliga hedersrelaterade begränsningar samt behovet av att arbeta med föräldragenerationen i dessa frågor. Nationella samordnaren träffade justitie- utskott för att ge information om och diskutera utredningens iakttagelser. Samtliga partiers riksdagsgrupper erbjöds /2014 samma möjlighet vilket alla utom en anammade. Under Almedalsveckan i anordnade nationella samordnaren två öppna hearingar. Den ena under rubriken framgångsrik samverkan kring våld i nära relationer? och den andra under rubriken med pojkar som får stryk hemma?. Nationella samordnaren medverkade även vid en rad andra hearingar och debatter . Nationella samordnaren och medarbetarna i kansliet har genomfört hundratals studiebesök hos, och möten med, statliga myndigheter, kommuner, frivilligorganisationer och andra. Frågeställningarna vid dessa besök och samtal har främst handlat om vilka problem man stöter på i arbetet mot våld i nära relationer, som man inte själv kan lösa, och på vilket sätt nationella samordnaren skulle kunna bidra till en lösning eller förbättring. Inte minst har besöken handlat om olika samverkansmodeller. I betänkandet hänvisas till många goda exempel. Samordnaren har även studerat goda exempel i andra länder. Diskussioner och erfarenhetsutbyten vid konferenser och andra sammankomster utomlands där frågor kring våld i nära relationer diskuterats har därför genomförts . I kombination med dessa resor har studiebesök vid särskilt intressanta verksamheter gjorts. Nationella samordnaren har initierat och genomfört ett utvecklingsarbete i tillsammans med polisen, , hälso- och sjukvården, kvinnojouren samt åklagar- kammare. Representanter från alla organisationer träffades för att, utifrån ett s.k. systemsynsätt och kunskap om de våldsutsattas behov, ta fram en gemensam handlingsplan för att utveckla samhällets arbete mot våld i nära relationer i .