sou · H2B320 · 2014-04-01 00:00:00 — Den som marknadsför ett läkemedel eller en vara som avses i 18 §, eller i fråga om sådana läkemedel som avses i 16 § annan än den som mark- nadsför läkemedlet, får ansöka om att läkemedlet eller varan ska ingå i läkemedelsförmånerna enligt denna lag. Sökanden ska visa att villkoren enligt 15 § eller 16 § är uppfyllda och lägga fram den utredning som behövs för att fastställa inköpspris och försäljningspris. 1 Senaste lydelse 2009:373. På begäran av den som På begäran av den som marknadsför ett läkemedel eller marknadsför ett läkemedel eller en vara som avses i 18 § ska en vara som avses i 18 §, eller på begäran av annan sökande enligt förmånsverket besluta att läke- 8 §, ska medlet eller varan inte längre längre ska ingå i läkemedels- En fråga om ändring av ett En fråga om ändring av ett förutom på eget initiativ av förutom på eget initiativ av förmånsverket, tas upp av myn- förmånsverket, tas upp av myn- digheten på begäran av den som digheten på begäran av den som varan eller av ett landsting. varan, annan sökande enligt 8 § som begär ändringen har även eller av ett landsting. begär ändringen har även rätt till ningar inte begärs, eller om överläggningarna inte leder till begärs, eller om överläggning- en överenskommelse, kan myn- arna inte leder till en överens- priset på grundval av tillgänglig eller försäljningspriset på grund- val av tillgänglig utredning. Om Tandvårds- och läke- Ett sådant receptbelagt läke- med tillämpning av de i 15 § stycket andra meningen eller 5 § angivna villkoren, ska ett sådant 2Senaste lydelse 2008:655. 3Senaste lydelse 2009:373. I propositionen Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel föreslås ändringar i denna bestämmelse. 4Senaste lydelse 2009:373. läkemedel som godkänts enligt 5 § första stycket andra meningen läkemedelslagen (1992:859) eller omfattas av tillstånd enligt tredje stycket i samma paragraf ingå i läkemedelsförmånerna utan hinder av att inköpspris och försäljnings- pris inte har fastställts för läke- medlet. (1992:859) får ingå i läkemedels- förmånerna utan att ett pris fastställts för läkemedlet. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förut- sättningarna för att ett sådant läkemedel får ingå i läkemedels- förmånerna enligt första stycket och vad som i övrigt ska gälla. Denna lag träder i kraft . Beslut som fattats med stöd av 16 § i dess äldre lydelse ska fortsätta att gälla. förordning om ändring i förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. dels att 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 4 b §, av följande lydelse. Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket får meddela före- skrifter om förutsättningarna för att ett läkemedel som avses i 16 § lagen (2002:160) om läkemedels- förmåner m.m. får ingå i läke- medelsförmånerna och om vad som i övrigt ska gälla. En förskrivning på recept är giltig från utfärdandet om inte förskrivaren anger kortare giltighetstid. Det ska framgå av förskrivningen hur den får expedieras. Förskrivningar som avses i 7 och 8 §§ är giltiga från utfärdandet. Vid varje expedition ska öppenvårdsapotekets namn och dagen för expeditionen anges på förskrivningen. För att varorna ska omfattas av läkemedelsförmåner enligt 5 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. eller kostnadsfrihet enligt 19 § samma lag får förskrivningen expedieras på nytt först då minst två tredje- delar av den tid förflutit som den tidigare expedierade mängden läkemedel eller andra varor är avsedd att tillgodose. Förskrivningen får dock expedieras om det finns särskilda skäl till Vid expedition av en förskriv- Vid expedition av en förskriv- ning ska en verifikation upprättas ning ska en verifikation upprättas 1 Senaste lydelse 2009:633, jfr förslagen i SOU 2012:75 och 2013:23. om vad som förskrivits och vad om vad som förskrivits och vad som lämnats ut. som lämnats ut samt om det före- ligger kostnadsfrihet enligt smitt- ningen såvida inte kunden begär skyddslagen (2004:168). att den ska lämnas till denne. vårdsapoteket får behålla förskriv- Förskrivningen eller en kopia av ningen såvida inte kunden begär att den ska lämnas till denne. Förskrivningen eller en kopia av Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i smittskyddsförordningen (2004:255) Härigenom föreskrivs att det i smittskyddsförordningen (2004:255) ska införas en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse. Har ett läkemedel lämnats ut kostnadsfritt enligt smittskydds- lagen (2004:168) från öppen- vårdsapoteket mot förskrivning, har öppenvårdsapoteket rätt att få ersättning av det landsting som avses i 7 kap. 4 § smittskydds- lagen med ett belopp som mot- svarar försäljningspriset. Ersättning ska betalas i efter- hand, varvid ersättning som hör till en viss månad, ska betalas den första vardag som inte är lördag i därefter. Ersättningen ska betalas till E- hälsomyndigheten som förmedlar den till öppenvårdsapoteket. I övrigt ska ersättning betalas på det sätt , E-hälso- myndigheten och öppenvårds- kommer överens om. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal ska ha följande lydelse. Personuppgifterna i registret får, utöver det som anges i 4 §, behandlas endast för att 1.utöva tillsyn över hälso- och sjukvården och dess personal, 2.lämna uppgifter till receptregistret enligt lagen (1996:1156) om receptregister, 3.lämna uppgifter till myndigheter och enskilda i enlighet med det som föreskrivs i annan författning eller avtal, 4.lämna uppgifter till för kontroll av identitet och behörighet i fråga om förskrivare av läkemedel och kontroll av identitet i fråga om legitimerade sjuksköterskor utan behörighet att förskriva läkemedel, i samband med myndighetens behandling av personuppgifter enligt lagen (2005:258) om läke- medelsförteckning, 5.lämna uppgifter till för kontroll av förskrivares identitet och behörighet vid expedition på öppenvårds- apotek av läkemedel och andra varor som förskrivits, 6.kontrollera hälso- och sjukvårdspersonals identitet och behörighet i samband med tjänste- tillsättning och under anställning eller uppdrag, och 7.kontrollera hälso- och sjukvårdspersonals identitet och behörighet att utfärda intyg. 6.kontrollera hälso- och sjukvårdspersonals identitet och behörighet i samband med tjänste- tillsättning och under anställning eller uppdrag, 7.kontrollera hälso- och sjukvårdspersonals identitet och behörighet att utfärda intyg, och 8.lämna uppgifter till E-hälso- myndigheten för myndighetens licenshantering enligt lagen (0000:00) om behandling av 1 Senaste lydelse 2013:1037. personuppgifter vid licens- hantering. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i läkemedelsförordningen (2006:272) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 18 § läkemedelsförordningen (2006:272) ska ha följande lydelse. Tillstånd till försäljning av läkemedel enligt 5 § tredje stycket läkemedelslagen (1992:859) får meddelas för att tillgodose särskilda behov av läkemedel i hälso- och sjukvården eller i den veterinär- medicinska verksamheten. prövar frågor om sådant tillstånd. Tillstånd får meddelas . Tillståndet får förenas med villkor till skydd för enskilda. Ansökan om tillstånd till för- säljning på öppenvårdsapotek enligt 5 § tredje stycket läkemedels- lagen får göras av öppenvårds- apotek. Den som har tillstånd enligt 3 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel och avser att i enlighet med 4 kap. 1 § andra stycket nämnda lag sälja vacciner och serum till veterinärer, får ansöka om tillstånd enligt 5 § tredje stycket läkemedelslagen för den försäljningen. får meddela föreskrifter om vad som ska gälla vid tillstånd enligt 5 § tredje stycket läkemedelslagen. Denna förordning träder i kraft . Sekretessen enligt 17 a och17 b §§ hindrar inte att uppgift lämnas till öppenvårdsapotek eller hälso- och sjukvårdspersonal enligt vad som föreskrivs i lagen (1996:1156) om receptregister eller lagen (0000:00) om behand- ling av personuppgifter vid licens- hantering. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 25 kap. 17 c § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretessen enligt 17 a § hindrar inte att uppgift i läkemedels- förteckningen lämnas till en förskrivare av läkemedel eller till en legitimerad sjuksköterska utan behörighet att förskriva läkemedel enligt vad som föreskrivs i lagen (2005:258) om läkemedels- förteckning. Sekretessen enligt 17 a och 17 b §§ hindrar inte att uppgift i receptregistret lämnas till öppen- vårdsapotek, hälso- och sjukvårds- personal eller förskrivare enligt vad som föreskrivs i lagen (1996:1156) om receptregister. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2013:626. förordning om ändring i förordningen (2009:659) om handel med läkemedel Härigenom föreskrivs att 11 § förordningen (2009:659) om handel med läkemedel ska ha följande lydelse. ska kunna föra statistik enligt 2 kap. 6 § 7 lagen (2009:366) om handel med läkemedel, ska den som har tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel enligt 2 kap. 1 § i samma lag lämna uppgifter till myndig- heten om de läkemedel som sålts föregående månad. Uppgifterna ska innehålla information om 5.antalet sålda förpackningar, 7. försäljningspris samt i före- 7. försäljningspris samt i före- cering enligt lagen (2002:160) cering enligt lagen (2002:160) eller kostnadsfrihet enligt smitt- skyddslagen (2004:168). Vid distansförsäljning ska, utöver de uppgifter som anges i andra stycket, kundens postnummer anges. De uppgifter som anges i andra och tredje styckena ska redo- visas per försäljningstransaktion separat för vart och ett av de öppenvårdsapotek för vilka tillstånd gäller. Andra och tredje styckena gäller inte för sådana uppgifter som redan lämnats till eller E-hälsomyn- digheten i enlighet med lagen (1996:1156) om receptregister. Denna förordning träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2013:1041. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningen ska enligt direktiven 2011:55 se över den rättsliga reglering som gäller vid maskinell dosdispensering av läkemedel till patienter i öppen och sluten vård. Utredaren ska föreslå nya regler och andra åtgärder som leder till god tillgänglighet till dosdispens- erade läkemedel, en säker och ändamålsenlig läkemedelsanvändning och goda förutsättningar för väl fungerande konkurrens på hela apoteksmarknaden. I uppdraget ingår också att föreslå hur tillgängligheten kan bli bättre för läkemedel för djur och hur regelverket på detta område kan bli mer ändamålsenligt. Utredningen har enligt samma direktiv också haft i uppdrag att analysera frågor som rör ägande av och de förutsättningar som gäller för sistnämnda bolags verksamhet. Vidare skulle utredningen se över några frågor som gäller lagen (1996:1156) om receptregister och vissa andra författningar av betydelse för apotekens verksamhet. Dessa deluppdrag har redo- visats. fick utredningen tilläggsdirektiv (dir. 2011:82), som bl.a. innebar att utredningen skulle göra en översyn av prissättningen av originalläkemedel utan generisk konkurrens och föreslå en långsiktigt hållbar prismodell. Vidare skulle pris- sättningen och hanteringen av vissa särskilda läkemedelsgrupper (licensläkemedel, extemporeläkemedel och smittskyddsläkemedel) ses över. Utredningen skulle också se över behovet av att definiera vilka läkemedel som kan ingå i läkemedelsförmånerna, överväga om miljöaspekter bör beaktas vid subventionsbeslut samt utreda frågan om krav på försäkringsskydd för läkemedel som ingår i förmån- erna. Enligt tilläggsdirektiven skulle utredningen också se över Utredningens uppdrag och arbete leverans- och tillhandahållandeskyldigheten när det gäller förord- nade läkemedel och varor. Frågorna i detta direktiv har delvis redo- visats, se nedan. Enligt ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2012:66), som beslutades , skulle det stå utredningen fritt att även lämna för- slag som rör prissättning av generiska läkemedel eller som rör före- skrifterna om utbytet av läkemedel i lagen (2002:160) om läkeme- delsförmåner m.m. Eventuella förslag skulle medföra minst samma prispress inom det generiska sortimentet som och den upp- komna besparingen skulle tillfalla det offentliga. Uppdraget har redovisats i utredningens första delbetänkande (SOU 2012:75). beslutade regeringen om nya tilläggsdirektiv, dir. 2013:26. Direktiven innehåller en utvidgning av den del av uppdraget som omfattar hanteringen av licensläkemedel (utöver vad som nämns i dir. 2011:82). Utredningen ska bl.a. lämna förslag på en ordning genom vilken apotekskunder kan hämta ut licens- läkemedel på vilket apotek som helst, oavsett vilket apotek som har beviljats försäljningslicensen. I uppdraget ingår vidare frågor om avgifter vid licensansökan, möjlighet att föra talan mot beslut om avslag på licensansökan, nationellt licensregister och en översyn av nuvarande principer för vem som gör ansökan om licens. Även hantering och förekomsten av licensansökningar från andra än apotek ska ses över. I direktiven angavs vidare att uppdraget skulle redovisas i de delar som rör hur en obligatorisk läkemedelsförsäkring ska utformas inom förmånerna, ägandet av och vissa frågor om läkemedel och miljö. Övriga frågor i uppdraget skulle redovisas . I tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2014:21) fick utredningen förlängd tid för de delar av uppdraget som gäller maskinell dosdispensering, särläkemedel och handel med läkemedel för djur. Dessa frågor ska redovisas . Utredningen har arbetat och tidigare överlämnat två delbetänkanden. I delbetänkandet Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden (SOU 2012:75) har utred- ningen redovisat de delar av uppdraget som gäller prissättningen av Utredningens uppdrag och arbete läkemedel utan generisk konkurrens, skyldigheten att leverera och tillhandahålla läkemedel och därmed förknippade frågor om generiska läkemedel. Deluppdragen rörande läkemedelsförsäkringen, läke- medel och miljö samt redovisades i del- betänkandet Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23). I detta delbetänkande behandlas de delar av uppdraget som ska redovisas , dvs. hantering och prissättning av smittskyddsläkemedel, licensläkemedel samt extemporeläkemedel, lagerberedningar och rikslicenser. I arbetet med detta betänkande har utredningen studerat gällande rätt, förarbeten, rättspraxis, litteratur, rapporter och annat bakgrundsmaterial. Utredningen har efter överlämnandet av det andra delbetänk- andet hållit sex utredningssammanträden med expert- gruppen. Utredningen eftersträvar ett öppet arbetssätt och har kontinu- erligt fört dialog med berörda myndigheter, branschföreningar, intresseorganisationer, patientföreträdare, professionsföreträdare och företag. Utredningen ska enligt direktiven samråda med Konsument- verket, , , , , Statskontoret, Apote- kens , , , , , Kommuner och Landsting, , , , , Finans- inspektionen, Kemikalieinspektionen, , och Miljömålsberedningen (M 2010:04). Utöver dessa ska utred- ningen samråda med andra berörda myndigheter och organisa- tioner. Samrådet har under arbetet med det tredje delbetänkandet genomförts i form av ett samrådsmöte . Ett samrådsmöte avseende handel med läkemedel för djur har också hållits , men dessa frågor behandlas först i slut- betänkandet. Utredningen har anlitat konsultstöd för viss del av arbetet med faktainsamling, undersökningar och analyser avseende de frågor som behandlas i detta delbetänkande. Detta arbete har huvudsak- ligen utförts av . Utredningens uppdrag och arbete Betänkandet inleds med en sammanfattning, på svenska respektive engelska. Därefter följer utredningens kapitel 1 med författnings- förslag och kapitel 2 med uppdraget och en kortfattad beskrivning av utredningsarbetet. I kapitel 3 redogörs kortfattat för den senaste utvecklingen på läkemedels- och apoteksområdet och utredningens ansats. De frågor som rör smittskyddsläkemedel tas upp i kapitel 4 (bakgrund och nulägesbeskrivning) och 5 (överväganden och för- slag). Hanteringen och prissättningen av licensläkemedel behandlas i kapitel 6 (bakgrund och nulägesbeskrivning) och kapitel 7 (över- väganden och förslag). I kapitel 8 ges en bakgrunds- och nuläges- beskrivning avseende extemporeläkemedel, lagerberedningar och rikslicenser, medan utredningens överväganden och förslag rörande dessa läkemedel framgår av kapitel 9. Kapitel 10 behandlar ikraft- trädandet medan kapitel 11 innehåller författningskommentarer. De fem direktiven återfinns som bilagor till betänkandet. Utredningen har i sitt första betänkande (SOU 2012:75) beskrivit läkemedels- och apoteksområdet. Området är föremål för snabba förändringar. Utredningen vill därför kort beskriva bakgrunden och belysa den utveckling som skett sedan det första delbetänk- andet lämnades och som är av betydelse för de förslag som lämnas i detta betänkande. 3.1.1Läkemedel och deras kostnader Läkemedel ska som regel vara godkända för att få säljas. I finns drygt 11 500 godkända läkemedel. Trots detta har patienter och djur ibland behov av andra läkemedel eller läkemedelsformer och det finns då möjlighet att förskriva ett s.k. licensläkemedel (ett läkemedel som inte är godkänt i men kan vara det i något annat land) eller ett extemporeläkemedel (läkemedel som fram- ställts för en viss patient). De svenska läkemedelskostnaderna uppgår till . Detta omfattar läkemedel i sjukvården, det som för- skrivs på recept samt receptfria läkemedel. Patienten betalar egenavgift för läkemedel som förskrivs på recept och som ingår i läkemedels- förmånerna, och för dessa läkemedel är priserna reglerade. Kost- naderna för läkemedelsförmånerna har legat på kring . Priserna för läkemedel som används inom slutenvården eller vid annan behandling inom vården bestäms i offentliga upphandlingar. Landstingen har huvudmannaskapet för hälso-och sjukvården och har ansvaret för finansieringen av denna. Även ansvaret för läke- medelskostnaderna inom läkemedelsförmånerna vilar på lands- tingen men de ersätts i sin tur i särskild ordning av staten för detta. Denna ersättning regleras i ett särskilt avtal mellan staten och Kommuner och Landsting, SKL (det s.k. läkemedelsavtalet). Det senaste avtalet är . Förhandlingar om nytt avtal pågår men har ännu inte resulterat i något avtal. Läkemedel som används inom sjukvården är avgiftsfria för patienten medan patienten står för en del av kostnaden för de läke- medel inom läkemedelsförmånerna som öppenvårdsapoteken expedierar efter förskrivning på recept. Ett enskilt landstingen kan också välja att subventionera läkemedel och varor som inte ingår i läkemedelsförmånerna. Antingen sker detta genom att förskrivaren anger på receptet att patienten ska få läkemedlet subventionerat direkt av eller så har fattat ett generellt beslut om subvention. Vid expedieringen dras subventionsbeloppet, en del eller hela, av från det belopp som patienten ska betala. Därefter fakturerar det aktuella det belopp som sub- ventioneras. Exempel på läkemedel och varor som alla eller vissa landsting subventionerar är p-piller, insulin och handelsvaror som t.ex. spolvätskor. Landstingen har sinsemellan en överenskommelse om solidarisk finansiering för behandling av vissa sjukdomar. I läkemedelsavtalet mellan staten och landstingen anges vidare att landstingen ska kunna subventionera läkemedel som inte ingår i läkemedels- förmånerna för patienter som har synnerligen angelägna medi- cinska behov av dessa och som saknar behandlingsalternativ. Detta gäller dock enbart om användningen är kostnadseffektiv. Apoteksmarknaden omreglerades 2009. I samband med detta sålde staten ut ett större antal öppenvårdsapotek från till nya aktörer. Många nya apotek etablerades också efter omregleringen och aktörerna införde nya system för receptexpedition1. De aktörer som köpt öppenvårdsapotek från 1 tidigare system ATS fick endast användas under en övergångstid. fick enligt överlåtelseavtal inte stänga de öppenvårdsapotek som tagits upp i en bilaga till avtalen. har ett antal större uppköp av apotek skett på apoteks- marknaden. Därigenom dominerar nu tre bolag marknaden med över 200 apotek var. Vid sidan om dessa finns några mellanstora aktörer och ett fåtal mindre. I syfte att skapa förutsättningar för en god apotekstäckning i hela landet är det möjligt för ett öppenvårdsapotek att söka ett ekonomiskt bidrag. Det s.k. glesbygdsstödet hanteras av TLV och bidraget baseras på lönsamhet för hela verk- samheten och kan beviljas om det inte ligger mer än tjugo kilometer från ett annat apotek, har försäljningsintäkter av receptbelagda läkemedel om högst och har öppet . Under apoteksmonopolet hanterades distributionen av läkemedel genom s.k. enkanalsdistribution vilket innebar att läkemedelsföre- tagen anlitade någon av de två grossisterna som hanterade distri- butionen. Modellen med enkanalsdistribution var inte reglerad. Detta faktum innebar att det inte fanns något regelverk som behövde ändras i samband med omregleringen. Det förutsattes att distributionsmarknaden skulle utvecklas, särskilt som det är möjligt med s.k. vertikal integrering mellan distributör och apotek. Det har från de nya apoteksaktörerna till utredningen framförts att det varit svårt att etablera sig inom grossistledet och det kan noteras att huvud- delen av distributionen fortsatt hanteras via de två grossisterna som var verksamma även före omregleringen. Detta anses försvåra för införandet av nya modeller för distribution och upplevs som kon- kurrenshämmande. 3.1.5Andra förändringar i läkemedelsdistributionen Sjukhusen sköter numera på egen hand eller genom avtal med andra aktörer helt eller delvis läkemedelsförsörjningen till och inom sjuk- husen. Nya distributionslösningar har upphandlats och dessa gör att försörjningen nu ser olika ut i skilda delar av landet. Landstingen har genomfört upphandlingar av dos- dispenseringstjänster vilket inneburit att två nya aktörer tillsam- mans med nu levererar dessa tjänster. Utredningen återkommer kring frågor om dosdispensering i sitt slutbetänkande. Statens vård- och omsorgsutredning (S 2011:01) hade i uppdrag att se över hur staten, genom sina myndigheter, ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgssystem i syfte att främja hälsa och minska ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstadkomma en jämlik vård och omsorg i hela landet. har vissa förändringar genomförts i myndighetsstruk- turen på hälso-och sjukvårdsområdet. En av dessa förändringar innebär att det helägda statliga bolaget omvandlats till en myndighet, , . 3.1.7Nationella läkemedelsstrategin, NLS Den övergripande tanken med den nationella läkemedelsstrategin är att alla aktörer på läkemedelsområdet ska arbeta mot gemen- samma mål och visionen Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Utöver denna övergripande vision finns det fem långsiktiga mål: Medicinska resultat i världsklass Attraktivitet för innovation av produkter och tjänster Arbetet spänner i stort sett över läkemedlets hela värdekedja; från forskning och innovation till uppföljning av effekter i klinisk vardag. Den nationella läkemedelsstrategin ska utgöra en plattform för diskussion och utveckling inom läkemedelsområdet på nationell nivå. Förutom all utveckling som sker hos respektive aktör krävs ett samordnat utvecklingsarbete. Strategins arbete styrs av årliga handlingsplaner, den första . I handlingsplanerna beskrivs ansvaret för respektive aktivitet. Värt att nämna är aktiviteterna kring ordnat införande och den nya aktiviteten kring stegvis godkännande. En aktivitet som kan komma att få särskild betydelse för apoteksmarknaden är framtagande av apoteksindikatorer som ska möjliggöra jämförelse mellan olika apotek. 3.1.8Satsningar på E-hälsoområdet och