sou · H2B363 · 2014-09-05 00:00:00 — En översyn av bl.a. kvalifikations- grunderna för narkotikasmugglingsbrottet ingick – som nämnts ovan – i det uppdrag som ut- förde (se redovisningen av förslag under redovisningen av grovt narkotikabrott ovan samt i SOU 2014:43). Kvalifikationsgrunder för grovt brott Tullbrotten är gradindelade i olika bestämmelser i smugglingslagen (8–10 §§ smugglingslagen). Av 10 § smugglingslagen framgår att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om gärningen rört mycket betydande belopp, om gärningsmannen använt falska handlingar eller vilseledande bokföring, om gärningen ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning eller om gärningen annars varit av särskilt farlig art. De kvalifikationsgrunder som anges för grovt tullbrott motsva- rar i stort sett vad som föreskrivs för grovt skattebrott (se ovan). En falsk handling kan t.ex. utgöras av ett falskt ursprungsintyg för att få någon form av förmånsbehandling vid import till EU. Med vilseledande bokföring kan t.ex. avses att någon felaktigt redovisar en import i en periodisk sammanställning angående mervärdesskatt (prop. 1999/2000:124 s. 139). I förhållande till skattebrottslagen anges att gärningen har varit av särskilt farlig art i stället för synnerligen farlig art. Det är endast en anpassning till de förhållanden som är specifika just för brott i samband med införsel eller utförsel (jfr grov smuggling). Någon skillnad i förhållande till rekvisiten i skattebrottslagen är inte av- sedd (prop. 1999/2000:124 s. 139). Lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel gäller för syntetiska anabola steroider, testosteron och dess derivat, tillväxt- hormon och kemiska substanser som ökar produktion eller fri- görelse av testosteron och dess derivat eller av tillväxthormon. De angivna medlen får inte (annat än för medicinskt eller vetenskapligt ändamål) införas till landet, överlåtas, framställas, förvärvas i över- låtelsesyfte, bjudas ut till försäljning, innehas eller brukas. Den som bryter mot förbudet döms enligt 3 § för dopningsbrott. Om brottet är grovt döms, enligt 3 a § samma lag, för grovt dopnings- brott. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen har utgjort led i en verksamhet som har bedrivits i större omfattning eller yrkesmässigt, avsett särskilt stor mängd Kvalifikationsgrunder för grovt brott dopningsmedel eller annars varit av särskilt farlig eller hänsynslös art. Det grova brottet är först och främst avsett för sådan hantering som har utgjort led i en verksamhet som har bedrivits i större om- fattning eller en hantering som varit yrkesmässig. En verksamhet som har avsett en betydande mängd eller ett stort värde borde normalt vara bedriven i större omfattning. Med yrkesmässighet avses t.ex. de fall då det är fråga om en mer systematisk och organi- serad verksamhet. Även om det inte kan visas att gärningen utgör ett led i en sådan verksamhet kan den ändå vara präglad av yrkes- mässighet. En sådan situation kan föreligga om gärningsmannen utnyttjat andras missbruk i ett renodlat vinstsyfte (prop. 1998/99:3 s. 96). Med uttrycken särskilt farlig eller hänsynslös art avses bl.a. så- dana situationer då gärningsmannen på ett systematiskt sätt ut- nyttjat ungdomars nyfikenhet eller okunnighet. Paragrafen har sin motsvarighet i narkotikastrafflagen, vars praxis därför kan vara vägledande vid bedömningen av om ett dopningsbrott ska bedömas som grovt. Till skillnad mot vad som gäller vid bedömningen av ett narkotikabrotts straffvärde ska det vid bedömningen av om ett brott ska rubriceras som grovt enligt dopningslagen inte göras någon skillnad mellan olika dopningspreparat. Däremot bör kon- centrationen av verksam substans i det enskilda preparatet beaktas vid bedömningen av mängden dopningsmedel. Vid avgörandet av om mängden preparat i det enskilda fallet ska medföra att brottet ska betraktas som grovt bör hänsyn tas till om koncentrationen verksam substans är hög eller låg (prop. 1998/99:3 s. 96 f.). Grov människosmuggling och grovt organiserande av människohandel Människosmugglingsbrottet finns i 20 kap. 8 § utlänningslagen (2005:716), varav framgår att den som uppsåtligen hjälper en utlän- ning att olovligen komma in i eller passera genom , en annan EU-stat eller , , eller döms för människosmuggling. Av bestämmelsens andra stycke framgår att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om gärningen utförts mot ersättning, utgjort ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal personer, eller utförts under former som Kvalifikationsgrunder för grovt brott innebär livsfara för utlänningen eller annars utförts under hän- synslösa former. Brottsbeteckningen är gemensam för normal- gradsbrottet och för det grova brottet. Det räcker i princip att ersättning rent faktiskt utgått för att brottet ska bedömas som grovt, även om storleken måste beaktas. I förarbetena sägs att ersättning som endast bestått i visst bidrag för rent faktiska kostnader inte i och för sig behöver medföra att brottet anses som grovt (prop. 1993/94:52 s. 14). Om brottet har utgjort ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal människor som hjälpts in i bör det som regel bedömas som grovt. Slutligen ska det särskilt beaktas om gärningen utförts under former som innebär livsfara för utlänningen eller annars utförts under hänsynslösa former, t.ex. att resan skett med ett icke sjövärdigt fartyg. Förhållanden som äventyrar eller kan antas äventyra utlänningens liv eller säkerhet eller som är förenade med omänsklig eller förnedrande behandling anges också kunna göra brottet grovt (prop. 1993/94:52 s. 18). Av 20 kap. 9 § utlänningslagen (2005:716) framgår att den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de till- stånd som krävs för inresa i döms för organiserande av människosmuggling. Om brottet är grovt döms för grovt organise- rande av människosmuggling. Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen innefattar ett systematiskt utnyttjande av utlänningars utsatta situation, eller innefattar livs- fara eller annan hänsynslöshet gentemot utlänningarna. 7.3.2.2Brott som saknar i lag angivna kvalifikationsgrunder Människohandelsbrottet har en gemensam brottsbeteckning för brott av normalgraden och för mindre grovt brott. Det anges inte närmare i 4 kap. 1 a § vad som kan göra att ett brott ska anses mindre grovt. Av bestämmelsens förarbeten framgår att ett mindre grovt fall av människohandel kan vara då risken för att utnyttjande faktiskt skulle komma att ske varit liten. Förutom det måste även arten av det åsyftade utnyttjandet och det åsyftade utnyttjandets omfatt- Kvalifikationsgrunder för grovt brott ning beaktas samt i vad mån intrånget i annans frihet har inneburit fysiskt eller psykiskt lidande eller kränkning (prop. 2001/02:124 s. 30). Brottet olaga hot har en gemensam brottsbeteckning för brott av normalgraden och grovt brott, vilket framgår av 4 kap. 5 § brotts- balken. I bestämmelsen anges inte några omständigheter som ex- emplifierar när brottet ska bedömas som grovt. Enligt förarbetena är hotets innebörd och hur akut hotet fram- står, om hotet riktats mot någon i en särskilt skyddslös ställning, om det är fråga om upprepade hot och att gärningsmannen på annat sätt visat särskild hänsynslöshet eller råhet av betydelse för bedömningen. Psykisk påverkan som leder till medicinskt påvisbar sjukdom uppfyller som regel rekvisiten för misshandel. Svårt psy- kiskt lidande, som inte i sig medför att gärningen ska bedömas som misshandel, kan vara en faktor som medför att brottet i stället ska bedömas som grovt olaga hot (prop. 1992/93:141 s. 31, se även NJA 2008 s. 1010). Häleri och grovt häleri har en gemensam brottsbeteckning i 9 kap. 6 § . Paragrafen innehåller inte några särskilda kriterier för bedömningen av om brottet är grovt. Den högre straffskalan för grovt brott infördes . I förarbetena betonas allvaret av häleribrott som bedrivs i stor omfattning, med internationell anknytning och som avser stora värden (prop. 1992/93:141 s. 38). Dessa uttalanden talar för att brottslighet med sådana inslag som nämnts bör bedömas som grov. ansåg i en dom som meddelades att det vid gradindelning av häleri är naturligt att jämföra med de omständigheter som har betydelse för motsvarande bedömning vid stöld, bedrägeri och förskingring. Bland sådana faktorer angavs särskilt att godset haft ett betydande värde, att gärningsmannen haft betydande och att häleriet utgjort ett led i en organise- Kvalifikationsgrunder för grovt brott rad brottslighet eller annars varit vanemässig eller yrkesmässig (se NJA 2013 s. 654). har föreslagit att det ska införas kvalifikationsgrunder för grovt häleri i bestämmelsen. Vid bedö- mande av om brottet är grovt ska det enligt Egendomsskydds- utredningens förslag särskilt beaktas om gärningen avsett bety- dande värde eller varit av särskilt farlig art. Med betydande värde ska avses gods till ett värde i samma storleksordning som vid bedömningen av stöld och bedrägeri, nämligen ungefär fem pris- basbelopp. En gärning ska kunna bedömas som varande av särskilt farlig art bl.a. om häleriverksamheten har varit omfattande eller bedrivits vanemässigt. Även gärningar som innebär medverkan i en organisation som smugglar ut kulturellt eller ekonomiskt värdefulla föremål ur bör bedömas som grovt häleri enligt förslaget (SOU 2013:85 s. 391). trädde en lagändring i kraft innebärande att bestäm- melserna om straff för penningtvätt bröts ut ur och placerades i en egen lag (2014:307) om straff för penningtvätts- brott. Brottsrubriceringarna penninghäleri och penninghäleri- förseelse har i och med lagändringen ändrats till penningtvättsbrott respektive penningtvättsförseelse. En straffbestämmelse för grovt penningtvättsbrott har också införts i den nya lagen, liksom exem- pel på omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. Vid bedömningen av om ett penningtvättsbrott är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen avsett betydande värden, om de brottsliga åtgärderna har ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning eller i annat fall varit av särskilt farlig art. De angivna omständigheterna överensstämmer i stort sett med de som tidigare ansetts vara av betydelse vid bedöm- ningen av om ett penninghäleribrott varit att anse som grovt. Med betydande värde bör, i de fall förbrottet är ett förmögen- hetsbrott, krävas att penningtvättsgärningen i vart fall följer den gräns som gäller för när förbrottet är att bedöma som grovt (se ovan). När det gäller narkotikabrott kan ett narkotikabrott som Kvalifikationsgrunder för grovt brott avser narkotika till ett i sammanhanget lågt värde betraktas som grovt utan att det enbart på den grunden finns skäl att bedöma ett efterföljande penningtvättsbrott som grovt. Vidare bör en penning- tvättsgärning avseende utbyte av skattebrott kunna betraktas som grov även om inte skattebrottet bedöms som grovt, eftersom den i praxis använda beloppsgränsen för grovt skattebrott ligger bety- dligt högre än vad som gäller för grova förmögenhetsbrott. Med att brottsligheten har utövats systematiskt avses, på samma sätt som i 29 kap. 2 § 6 , att ett visst tillvägagångssätt har upp- repats ett flertal gånger, antingen av en ensam gärningsman eller av flera personer i samförstånd. En gärning kan sägas vara av särskilt farlig art t.ex. när någon utnyttjar luckor i det system som enligt penningtvättslagen ska finnas för att förhindra penningtvätt. Andra exempel är att någon som har en särskild förtroendeställning har utnyttjat denna för att begå brott eller när någon, som visserligen inte kan sägas ha en särskild förtroendeställning, har utnyttjat sin ställning som anställd hos en verksamhetsutövare för att genom- föra penningtvättsåtgärder (prop. 2013/14:121 s. 57 f. och 113). Grovt övergrepp i rättssak Av 17 kap. 10 § framgår att brottet övergrepp i rätts- sak har en gemensam brottsbeteckning för brott av normalgraden och grovt brott. Det anges inte heller för denna brottstyp i dags- läget några kvalifikationsgrunder som särskilt ska beaktas vid rubricering och straffmätning. Av förarbetena framgår att straffskalan för grovt brott är tänkt att vara reserverad för fall när gärningsmannen har visat särskild hän- synslöshet eller när betydande men för det allmänna eller enskild har uppkommit till följd av gärningen eller när det funnits risk för en sådan effekt (prop. 1981/82:141 s. 36 se även RH 2003:23). 7.3.3Sammanställning över vissa befintliga kvalifikationsgrunder Den nedan återgivna tabellen är en lista med exempel på sådana omständigheter som särskilt ska beaktas vid rubricering och straff- mätning. Fråga är inte om en komplett lista över förekommande Kvalifikationsgrunder för grovt brott rekvisit och inte heller en fullständig beskrivning av deras inne- börd. Tabellen är avsedd att på ett enkelt sätt åskådliggöra vanligt förekommande kvalifikationsgrunder för att visa vilka varianter som finns i nuvarande lagstiftning och om innebörden skiljer sig åt mellan olika varianter av liknande begrepp. I de fall det inte finns någon angiven innebörd har vi inte kunnat hitta någon tydlig sådan i förarbeten, praxis eller doktrin. SOU 2014:63 Kvalifikationsgrunder för grovt brott Kvalifikationsgrunder för grova brott Allvarlig kränkning av ett 5 § smugglingslagen (grov T.ex. införsel av radioaktiva eller andra giftiga ämnen eller utförsel av krigsmate- Försedd med vapen, spräng- § BrB (grov stöld). ämne eller annat dylikt hjälp- Gärningen var livsfarlig. § BrB (grov miss- Tillfogat offret en svår kropps- § BrB (grov miss- skada eller allvarlig sjukdom. Kroppsskadan är bestående. § 2 st. BrB (synnerligen grov miss- Allt som gm tagit med sig för att använda som hjälpmedel, även t.ex. sax. T.ex. att livsfarligt vapen eller gift har använts. T.ex. förlust av syn eller hörsel. Även här ges exempel förlust av syn, men även t.ex. kvar- stående förlamning eller hjärnskada. Falsk handling eller vilse- 9 kap. 3 § BrB (grovt bedrä- T.ex. oriktiga fakturor, eller geri), 10 kap. 3 BrB (grov förskingring), 10 kap. 5 § BrB (trolöshet mot huvud- man, grovt brott), 11 kap. 1 § 3 st. BrB (grov oredlighet mot borgenär), 11 kap. 5 § 2 st. BrB (grovt bokförings- brott), 8 § 2 st. smugglings- lagen (grovt tullbrott), 4 § skattebrottslagen (1971:69) (grovt skattebrott). Beedigat oriktig uppgift. 11 kap. 1 § 3 st. BrB (grov T.ex. vid edgång i konkurs. oredlighet mot borgenär) Vapnet har innehafts på allmän plats eller på en annan plats där människor brukar samlas eller har samlats eller i ett fordon på en sådan plats. 9 kap. 1 a § vapenlagen (1996:69; grovt vapenbrott). 9 kap. 1 a § vapenlagen (1996:69; grovt vapenbrott). 10 kap. 3 BrB (grov försking- Allmän plats är ett vitt begrepp, torg, gata, teater, restauranger. Annan plats omfattar alla platser som inte anses som allmänna, men då är en förutsättning att människor brukar eller har samlats där, regelbundet eller tillfälligt. Privat bostad avses inte. Vapen som innehas i fordon på alla nämnda platser avses. Minst två vapen. Graden av självständighet i Kvalifikationsgrunder för grovt brott Missbrukat allmänt förtroende. 9 kap. 3 § BrB (grovt bedrä- Våldet var livsfarligt. 8 kap. 5 § BrB (grovt rån). T.ex. användande av skarp- 8 kap. 5 § BrB (grovt rån). eller allvarlig sjukdom. Våld eller hot av allvarligt 9 kap. 4 § BrB (utpressning, Skarpladdat vapen, utnyttjar grovt brott). anknytning till gruppering som ägnar sig åt t.ex. beskyddar- Synnerligen kännbar (ekono- 8 kap. 4 § BrB (grov stöld), Subjektiva värdet för den misk) skada. 9 kap. 3 § BrB (grovt bedrä- bestulne, beakta dennes eko- geri), 10 kap. 3 § BrB (grov nomiska situation, möjlighet att ersätta det stulna. 10 kap. 5 § BrB (trolöshet mot huvudman, grovt brott). 8 kap. 4 § BrB (grov stöld), Fem prisbasbelopp, över 9 kap. 3 § BrB (grovt bedrä- geri), 10 kap. 3 § BrB (grov Mycket betydande belopp. 11 kap. 5 § 2 st. BrB (grovt Inget absolut tal, bristernas bokföringsbrott), 8 § 2 st. relation till rörelsen. smugglingslagen (grovt tull- brott), 4 § skattebrottslagen (1971:69) (grovt skattebrott). 11 kap. 1 § 3 st. BrB (grov Skuldbeloppet i en konkurs oredlighet mot borgenär). är stort, gärningen har på- verkat utdelningen i konkur- sen i avsevärd grad. Särskilt stor mängd. (1968:64; grovt narkotika- brott), 6 § 2 st. smugglings- lagen (grov narkotikasmugg- 8 kap. 4 § BrB (grov stöld), 9 kap. 3 § BrB (grovt bedrä- geri), 10 kap. 3 § BrB (grov förskingring), 11 kap. 1 § 3 st. BrB (grov oredlighet mot borgenär), 11 kap. 5 § 2 st. BrB (grovt bokföringsbrott), 5 § smugglingslagen (grov smuggling), 8 § 2 st. smugg- lingslagen (grovt tullbrott), Olika beroende på prepara- tets farlighet. Grov stöld: Gm visar särskild förslagenhet eller företag- samhet, t.ex. brott som begås som ett led i organi- serad brottslighet. Grovt bedrägeri: bedrägeriet riktar sig mot allmänheten eller mot en större krets. Kvalifikationsgrunder för grovt brott 9 kap. 1 a § vapenlagen (1996:69; grovt vapenbrott). Särskilt farlig eller hänsyns- (1968:64; grovt narkotika- brott), 6 § 2 st. smugglings- lagen (grov narkotikasmugg- Särskilt farlig beskaffenhet. 9 kap. 1 a § vapenlagen (1996:69; grovt vapenbrott). 8 kap. 4 § BrB (grov stöld). Olika beroende på preparatets farlighet, ska även täcka bl.a. om brottet har utgjort ett led i en organiserad brottslighet. Framför allt vapnets eldkraft har betydelse. Medveten utnyttjande av svag- het hos offret. (1971:69) (grovt skattebrott). gångssätt avses, t.ex. bruk av vilseledande bokföring. Visat synnerlig råhet. 8 kap. 5 § BrB (grovt rån). Särskilt om det våld eller hot ning som förekommit är om- fattande eller omotiverat i förhållande till tillgreppet. 3 kap. 6 § BrB (grov miss- Visat särskild hänsynslöshet. 9 kap. 4 § BrB (utpressning, grovt brott). Visat synnerlig hänsynslöshet. 3 kap. 6 § 2 st. BrB (synnerli- gen grov misshandel). Orsakat synnerligt lidande. 3 kap. 6 § 2 st. BrB (synnerli- gen grov misshandel). Pinande till bekännelse eller annan tortyr. På ett hänsynslöst sätt ut- nyttjat den rånades skyddslösa eller utsatta ställning. Led i en verksamhet som har bedrivits i större omfattning eller yrkesmässigt. 4 kap 4 § 2 st. BrB (olaga tvång, grovt brott). 8 kap. 5 § BrB (grovt rån). 3 § narkotikastrafflagen (1968:64; grovt narkotika- brott), 6 § 2 st. smugglings- lagen (grov narkotikasmugg- ling). Led i en brottslighet som 5 § smugglingslagen (grov utövats systematiskt eller i smuggling), 8 § 2 st. smugg- Misshandeln har varit opro- vocerad, långvarig, påtagligt integritetskränkande eller riktat sig mot skyddslösa personer. T.ex. mot en särskilt utsatt person. Gått påtagligt utöver vad som är fallet vid grov misshandel. Kraftig och långvarig smärta. Intensiv och långvarig plåga, fysiskt och/eller psykiskt, plåga någon att t.ex. erkänna brott. T.ex. om det riktas mot någon som p.g.a. arbete eller ålig- gande har begränsade möjlig- heter att skydda eller försvara sig, t.ex. taxichaufförer. Brottet har utgjort ett led i en organiserad brottslighet. Omfattande införsel av varor för avyttring inom eller utom Kvalifikationsgrunder för grovt brott Led i en brottslighet som ut- övats systematiskt. lingslagen (grovt tullbrott), 4 § skattebrottslagen (1971:69) (grovt skattebrott). 11 kap. 5 § 2 st. BrB (grovt bokföringsbrott). landet, organiserad förvaring och distribution är nödvändig med hänsyn till mängd. Åsidosättande av bokföring . Den slutsats som kan dras av tabellen är att det finns många kvali- fikationsgrunder som liknar andra och som ibland betyder det- samma, men ibland har olika innebörd. Det vore att gå utanför utredningens uppdrag att inom ramen för förevarande utredning göra en mer heltäckande översyn av de kvalifikationsgrunder som finns i och specialstraffrätten. En sådan översyn bör lämpligen göras i ett samlat sammanhang där alla brottstyper ingår och inte bara de som är vanligt förekommande inom organiserad brottslighet. Här får vi begränsa oss till de brott som vi har identi- fierat som särskilt vanligt förekommande inom organiserad brotts- lighet. Av våra direktiv följer att vi dels ska överväga om det för några brott som är vanligt förekommande inom organiserad brottslighet finns skäl att införa omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt, dels ska se över eller kom- plettera befintliga omständigheter i andra brottsbeskrivningar. Ett brott som särskilt pekas ut som i behov av översyn är bestämmel- sen om olaga tvång, men uppdraget omfattar även att se över andra brott. Vi har valt att inledningsvis redogöra för några allmänna ut- gångspunkter för gradindelning och straffmätning och har i samband därmed övervägt om det finns anledning att införa en generellt tillämplig gradindelningsbestämmelse för organiserad brottslighet. Därefter redovisar vi vilka omständigheter som enligt vår bedömning bör beaktas såsom försvårande vid brott som begås i en organiserad kontext. Sedan följer våra överväganden om nya eller förändrade kvalifikationsgrunder för vissa brott som enligt vår Kvalifikationsgrunder för grovt brott bedömning kan antas vara särskilt vanligt förekommande vid organiserad brottslighet (vår bedömning av vilka brott som bör övervägas framgår av kapitel 3 och avsnitt 7.3.2 ovan). I sammanhanget har vi också funnit anledning att överväga om bestämmelsen om försvårande omständigheter i 29 kap. 2 § bör justeras för att bättre ge utrymme att beakta de omständigheter vi har identifierat som försvårande samt om de brott som är under utredningens överväganden bör tilldelas egna brottsbeteckningar (i den mån sådana saknas) i syfte att bl.a. göra lagtexten mer överskådlig och informativ. Vi redogör för våra närmare överväganden i följande avsnitt. I ett straffsystem som liksom det svenska bygger på en tanke om proportionalitet och ekvivalens (se ovan avsnitt 7.2.2) bör frågor om straffvärde och gradindelning som huvudregel gå hand i hand. Straffskalan är ju utgångspunkten för straffvärdebedömningen och minimistraffet vad gäller ett grovt brott bör naturligtvis ha täck- ning i straffvärdefaktorer. Vidare bör beaktas att de kvalifikations- grunder som upptas i olika bestämmelser om kvalificerade brotts- typer inte kan förväntas vara fullständiga. Bestämmelserna anger vissa faktorer som typiskt sett är av stor betydelse för gradindel- ningsfrågan vid den aktuella brottstypen, men en helhetsbedöm- ning som i grunden bygger på straffvärdeöverväganden måste alltid göras. Av naturliga skäl kan endast faktorer som är typiska och representativa anges i lagtexten. Någon fullständig överensstämmelse råder emellertid inte mel- lan straffvärde och gradindelning. Framför allt gäller att vissa för- mildrande omständigheter av skuldkaraktär (jfr 29 kap. 3 § brotts- balken) inte påverkar rubriceringen. I fall där sådana omständig- heter föreligger och påverkar straffvärdet så att det inte följer rubriceringen, kan rubriceringen sägas bottna i det normala (dvs. rubriceringen sätts utifrån hur straffvärt brottet normalt är) och straffvärdet får sedan markera att det finns särskilda förmildrande omständigheter. som straffvärde och gradindelning på nu beskrivet sätt huvudsakligen hänger ihop framstår det som tydligt att gradindel- Kvalifikationsgrunder för grovt brott ningsfaktorer som specifikt anges i lagtext i praktiken har ett betydligt större genomslag än sådana straffvärdefaktorer som anges i 29 kap. 2 § (se bl.a. påföljdspraxis vid vissa våldsbrott, s. 371, prop. 2011/12:109 s. 16 och SOU 2013:85 s. 265 f.). Klart är också att domstolarna, när det anges gradindelningsfaktorer, är försiktiga med att bedöma ett brott som grovt utan stöd i dessa faktorer. Detta förhållningssätt har visst stöd i Högsta domstolens praxis.