sou · H2B360 · 2014-09-04 00:00:00 — Vi bedömer att förslaget inte påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män. Såvitt gäller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen kan nämnas följande. Genom vårt förslag blir det enklare för en gäldenär att undvika en betalningsanmärkning för en skuld som av misstag är obetald och har lämnats för indrivning. måste gäldenären driva en process om rättelse hos KFM och eventuella överinstanser. Detta kan vara svårt för den som inte behärskar det svenska språket eller har bristfälliga kunskaper om svenska myndig- heter och svensk rättsordning. Genom vårt förslag får gäldenären inte bara ytterligare en möjlighet till kännedom om sin skuld innan skulden leder till en betalningsanmärkning. Gäldenären kan också på ett enkelt och lättförståeligt sätt själv förhindra att han eller hon drabbas av en betalningsanmärkning. Det som krävs är att gälde- nären betalar sin skuld inom avitiden. Kreditupplysningsföretagens och allmänhetens tillgång till upp- gifter från den indrivande myndigheten är inte styrd av särskilda EU-regler eller andra internationella åtaganden. Vid bestämmandet av tidpunkten för ikraftträdande har vi tagit hänsyn till KFM:s behov av att anpassa sitt IT-stöd innan de nya reglerna träder i kraft. 10.1Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Uppgifter om betalningsförsummelser i allmänna mål om verk- ställighet Uppgifter om betalningsförsummelser i allmänna mål om verkställig- het får lagras i register som används i kreditupplysningsverksamhet, och lämnas ut vid kreditupplysning, endast om Kronofogdemyndig- hetens handläggning av målet har fortsatt efter det att 1.Kronofogdemyndigheten har underrättat gäldenären om målet i enlighet med 4 kap. 12 § första stycket utsökningsbalken och den i underrättelsen angivna tidsfristen för gäldenären att betala skulden har gått ut, eller 2.Kronofogdemyndigheten med stöd av 4 kap. 12 § andra stycket utsökningsbalken har gjort bedömningen att det inte behövs någon underrättelse till gäldenären om målet och registrerat bedömningen i utsöknings- och indrivningsdatabasen. Paragrafen är ny. Övervägandena finns i avsnitt 7.1–7.6. Bestämmelsen innebär att en skulduppgift i ett allmänt mål inte får lagras och lämnas ut vid kreditupplysning förrän någon av de tidpunkter har inträtt som beskrivs i punkterna 1 och 2. Härigenom minimeras risken för att en betalningsanmärkning uppkommer trots att gäldenären inte känner till sin skuld. Bestämmelsen tillämpas i alla mål om verkställighet hos KFM som handläggs som allmänna mål. Som allmänna mål handläggs offentligrättsliga krav, dvs. statens eller en kommuns fordringar på skatter, böter, allmänna avgifter m.m. Detta följer av 1 kap. 6 § UB samt 1 kap. 2 § UF och beskrivs närmare i avsnitt 7.6. Med uppgift om betalningsförsummelse avses uppgift om den skuld som gäldenären har till sökanden. Av punkten 1 följer att KFM ska ha underrättat gäldenären om målet och den i underrättelsen angivna tidsfristen gått ut. Tids- fristen kallas för avitid och är den tid som en gäldenär får på sig att betala innan KFM påbörjar det egentliga indrivningsförfarandet. Avitiden är oftast efter avsändandedagen. Om gäldenären har en utländsk adress är avitiden . När gäldenären betalar sin skuld före avitidens utgång avslutar KFM handläggningen av målet och uppgiften om skulden får inte ingå i en kreditupplysning. Om en underrättelse kommer i retur upphör avitiden att löpa. För det fall KFM efter genomförd adressutredning lyckas få fram en annan adress skickar KFM en ny underrättelse till den adressen. En ny avitid börjar då löpa, beräknad för avsändandet av den nya underrättelsen. Om en underrättelse inte kommer i retur förutsätter KFM att underrättelsen har nått gäldenären, se mer om detta i avsnitt 7.4. Om en underrättelse kommer i retur först sedan avitiden har gått ut eller om returen av annan anledning registreras efter avi- tidens utgång finns det en risk för att en uppgift om skulden redan har lämnats ut vid kreditupplysning. Det är därför viktigt att en underrättelse som kommer i retur registreras hos KFM utan för- dröjning. Om en underrättelse kommer i retur efter det att en upp- gift om skulden har lämnats ut ska KFM gallringsmarkera uppgiften om skulden i informationsöverföringen till kreditupplysnings- företagen, se avsnitt 3.3.3. Kreditupplysningsföretagen tar då bort uppgiften från sina register. Om ett kreditupplysningsföretag har hunnit lämna ut uppgiften vid kreditupplysning ska kreditupplys- ningsföretaget, i enlighet med vad som följer av 12 § kreditupplys- ningslagen, skicka en rättelse till mottagaren av den missvisande upplysningen. I punkten 2 regleras det förhållandet att KFM, med stöd av 4 kap. 12 § andra stycket UB, gör bedömningen att det inte behövs någon underrättelse till gäldenären om målet och registrerar bedömningen i utsöknings- och indrivningsdatabasen. En sådan bedömning aktua- liseras i två situationer. Den vanligast förekommande är när KFM inte kan klarlägga var gäldenären finns. En underrättelse behövs inte heller när KFM, i sällsynta fall, anser att det finns en risk för att gäldenären skaffar undan eller förstör egendom eller att saken på annat sätt är brådskande. För båda situationerna gäller att KFM i något skede gör ett aktivt val att avsluta, alternativt inte påbörja, underrättelseförfarandet och registrerar det i utsöknings- och indrivningsdatabasen. Att KFM:s handläggning ska ha fortsatt betyder att målet ska vara pågående hos KFM efter de i punkterna 1 och 2 beskrivna tid- punkterna. Det är inte nödvändigt att KFM i tiden därefter vidtar några särskilda handläggningsåtgärder. Om det gjorts en tillgångsundersökning av gäldenären i ett annat mål saknar KFM vanligtvis skäl att därefter vidta ytterligare verk- ställighetsåtgärder mot gäldenären. Målet är dock trots det på- gående hos KFM till dess att fordringen betalas, preskriberas eller målet återkallas av sökanden. Om skulden exempelvis har betalats, preskriberats eller återkallats inom avitiden ska handläggningen inte anses ha fortsatt i lagens mening. Det gäller även om KFM formellt inte har hunnit skilja målet från sig. På detta sätt drabbas inte en gäldenär av eventuella fördröjningar i KFM:s handläggning. Det kan i undantagsfall förekomma att KFM redan under avi- tiden beslutar om uppskov med stöd av 7 § första stycket 3 indriv- ningslagen, dvs. i avvaktan på att fråga om anstånd med betalningen prövats av behörig myndighet. Om uppskovet består när avitiden går ut ska KFM:s handläggning givetvis inte anses ha fortsatt efter den tidpunkten. Detta gäller så länge uppskovet består. Om upp- skovet senare upphör utan att målet har återkallats eller det har beslutats om anstånd ska handläggningen däremot anses ha fort- satt. Uppgifterna om målet ska då lämnas ut till kreditupplysnings- företagen. I bestämmelsen uppställs det inte något förbud mot att kredit- upplysningsföretagen samlar in uppgifter om sådana betalnings- försummelser som inte får ingå i en kreditupplysning. Däremot är det inte tillåtet för kreditupplysningsföretagen att lagra uppgifterna i de register som används vid kreditupplysningsverksamhet. För- budet mot lagring innebär att kreditupplysningsföretagen omedel- bart måste granska de uppgifter de samlar in. Uppgifter som inte får ingå i en kreditupplysning måste efter granskningen I praktiken överför dock KFM endast sådan information till kreditupplysningsföretagen som dessa får lagra och lämna ut. Tillämpningen av den nya bestämmelsen kan beskrivas med följ- ande exempel. Grundförutsättning: KFM inleder handläggningen av ett verkställig- hetsmål mot en gäldenär. Målet handläggs som ett allmänt mål. Uppgiften om förpliktelsen får inledningsvis inte lämnas ut vid kreditupplysning. En underrättelse om målet skickas till gäldenären och avitiden börjar löpa. Alternativ 1: Innan avitiden har gått ut betalar gäldenären skulden och KFM avslutar handläggningen av målet. Eftersom KFM:s hand- läggning avslutas före avitidens utgång får uppgiften om för- pliktelsen inte lämnas ut vid kreditupplysning. Alternativ 2: Gäldenären har underrättats om målet men betalar inte skulden inom avitiden. Uppgiften om förpliktelsen får då lämnas ut vid kreditupplysning. Skulden blir sedermera betald, antingen på grund av inbetalning från gäldenären eller genom ut- mätning. KFM avslutar då handläggningen av målet. Vad som där- efter gäller i fråga om användning av uppgiften vid kreditupplys- ning är beroende av vad som följer av sekretessreglerna i 34 kap. 1 § OSL, se avsnitt 10.2. Alternativ 3: Underrättelsen kommer i retur innan avitiden har gått ut. KFM genomför en adressutredning. När KFM får fram en ny adress skickas ytterligare en underrättelse om målet till gäldenären. En ny avitid börjar löpa. Även denna underrättelse kommer dock i retur. KFM konstaterar att det inte kan klarläggas var gäldenären finns och registrerar bedömningen att det inte behövs någon underrättelse till gäldenären om målet. Uppgiften om förpliktelsen får därmed lämnas ut vid kreditupplysning. Skulden förblir obetald eftersom gäldenären saknar tillgångar. Handläggningen av målet pågår och uppgiften om förpliktelsen är fortsatt tillgänglig för kreditupplysning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om allmänna mål om verkställighet som inletts hos före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Övervägandena finns i avsnitt 8. Lagändringen träder enligt punkten 1 i kraft . Enligt övergångsbestämmelsen i punkten 2 ska kreditupplys- ningslagen i dess äldre lydelse tillämpas på allmänna mål om verk- ställighet som inletts hos KFM före ikraftträdandet. Med att ett mål har inletts avses att uppgiften om målet har registrerats i utsök- nings- och indrivningsdatabasen. 10.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller hos i mål eller ärende om utsökning och indrivning samt i verksamhet enligt lagen (2014:836) om näringsförbud, för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Sekretessen gäller inte uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten 1.i ett pågående mål, eller 2.i ett avslutat mål, om verkställighet för någon annan för- pliktelse söks eller om verkställighet tidigare sökts och uppgiften inte är äldre än . Bestämmelsen i andra stycket 2 tillämpas i fråga om ett allmänt mål om verkställighet endast om handlägg- ning av målet har fortsatt efter det att har underrättat gäldenären om målet i enlighet med 4 kap. 12 § första stycket utsökningsbalken och den i underrättelsen angivna tidsfristen för gäldenären att betala skulden har gått ut, eller med stöd av 4 kap. 12 § andra stycket utsökningsbalken har gjort bedömningen att det inte behövs någon underrättelse till gäldenären om målet och registrerat bedömningen i utsöknings- och indrivningsdatabasen. Sekretessen gäller inte heller beslut i mål eller ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . Paragrafens tredje stycke är nytt. Övervägandena finns i avsnitt 7.7. Ändringen är föranledd av införandet av 7 a § i kreditupplysningslagen. Genom det tredje stycket har paragrafens andra stycke 2, dvs. tvåårsregeln, anpassats till den nya bestämmelsen i kreditupplysningslagen. Anpassningen innebär att tillämpningen av tvåårsregeln begränsas i allmänna mål. För att tvåårsregeln ska vara tillämplig i ett allmänt mål krävs att KFM:s handläggning har fortsatt efter någon av de tidpunkter som beskrivs i punkterna a och b. Som allmänna mål handläggs offentligrättsliga krav, dvs. statens eller en kommuns fordringar på skatter, böter, allmänna avgifter m.m. Detta följer av 1 kap. 6 § UB samt 1 kap. 2 § UF och beskrivs närmare i avsnitt 7.6. Enligt punkten a ska KFM:s handläggning ha fortsatt efter det att KFM har underrättat gäldenären om målet och den i under- rättelsen angivna tidsfristen gått ut. Tidsfristen, som kallas avitid, är den tid som en gäldenär har på sig att betala innan KFM påbörjar det egentliga indrivningsförfarandet. Avitiden och vad som sker om en underrättelse kommer i retur behandlas i kommentaren till 7 a § kreditupplysningslagen, avsnitt 10.1. Enligt punkten b ska handläggningen ha fortsatt efter det att KFM, med stöd av 4 kap. 12 § andra stycket UB, har gjort bedöm- ningen att det inte behövs någon underrättelse till gäldenären om målet och registrerat bedömningen i utsöknings- och indrivnings- databasen. En sådan bedömning kan aktualiseras i två situationer. Den vanligast förekommande är när KFM inte kan klarlägga var gäldenären finns. En underrättelse behövs inte heller när KFM, i sällsynta fall, anser att det finns en risk för att gäldenären skaffar undan eller förstör egendom eller att saken på annat sätt är bråds- kande. Om skulden exempelvis har betalats, preskriberats eller åter- kallats inom avitiden ska handläggningen inte längre anses pågå. Detta gäller även om KFM formellt inte har hunnit skilja målet från sig. På detta sätt drabbas inte en gäldenär av eventuella fördröj- ningar i KFM:s handläggning. I kommentaren till 7 a § kreditupp- lysningslagen beskrivs vad som ryms inom begreppet handlägg- ningen av målet, avsnitt 10.1. Tillämpningen av tvåårsregeln i allmänna mål och den följdverkan tillämpningen får på andra avslutade verkställighetsmål kan beskrivas med följande exempel. I exemplen ingår även enskilda mål. För samtliga enskilda mål gäller fortfarande att tvåårsregeln blir tillämplig utan undantag. År 1 inleds handläggningen av ett verkställighetsmål, mål A, mot en gäldenär. Mål A handläggs som ett allmänt mål. Eftersom målet är pågående blir uppgiften om förpliktelsen offentlig hos KFM. En underrättelse om mål A skickas till gäldenären och avitiden börjar löpa. Innan avitiden har gått ut betalar gäldenären skulden. KFM:s handläggning avslutas och uppgiften om förpliktelsen blir skyddad av sekretess hos KFM. Eftersom målet avslutades inom avitidens utgång blir tvåårsregeln inte tillämplig på målet. år 1 inleds ytterligare ett verkställighetsmål, mål B, mot gäldenären. Även mål B handläggs som ett allmänt mål. Eftersom mål B är pågående blir uppgiften om förpliktelsen offentlig hos KFM. En underrättelse om mål B skickas till gäldenären och avitiden börjar löpa. Underrättelsen kommer i retur innan avitiden har gått ut. KFM genomför en adressutredning varefter ytterligare en underrättelse skickas till en ny adress. Även denna underrättelse kommer i retur. KFM konstaterar att det inte kan klarläggas var gäldenären finns och registrerar bedömningen att det inte behövs någon underrättelse till gäldenären om målet. Tvåårsregeln blir nu tillämplig på mål B. Uppgiften om förpliktelsen i mål A blir dock inte offentlig eftersom mål A avslutades innan tvåårsregeln blev tillämplig på målet. KFM påbörjar indrivningsförfarandet i mål B varvid utmätning sker och skulden blir betald. KFM:s handläggning av mål B avslutas och uppgiften om förpliktelsen i mål B blir skyddad av sekretess hos KFM. År 2 inleds ytterligare ett verkställighetsmål, mål C, mot gälde- nären. Mål C handläggs som ett enskilt mål. Tvåårsregeln blir där- med tillämplig på målet. Eftersom mål C är pågående blir uppgiften om förpliktelsen i mål C offentlig hos KFM. Även uppgiften om förpliktelsen i mål B blir offentlig på grund av tvåårs- regeln. Uppgiften om förpliktelsen i mål A blir dock inte offentlig eftersom mål A avslutades innan tvåårsregeln blev tillämplig. Gälde- nären betalar skulden i mål C och KFM:s handläggning avslutas. Uppgifterna om förpliktelserna i mål B och C fortsätter dock att vara offentliga på grund av tvåårsregeln. År 1 inleds handläggningen av ett verkställighetsmål, mål A, mot en gäldenär. Mål A handläggs som ett enskilt mål. Tvåårsregeln blir därmed tillämplig på målet. Eftersom mål A är på- gående blir uppgiften om förpliktelsen i mål A offentlig hos KFM. Gäldenären betalar skulden i mål A och KFM:s handläggning av målet avslutas. Uppgiften om förpliktelsen i mål A blir skyddad av sekretess hos KFM. År 2 inleds ytterligare ett verkställighetsmål, mål B, mot gälde- nären. Mål B handläggs som ett allmänt mål. Eftersom mål B är pågående blir uppgiften om förpliktelsen i mål B offentlig hos KFM. KFM skickar ut en underrättelse om mål B till gäldenären och avitiden börjar löpa. Före avitidens utgång betalar gäldenären skulden i mål B. Uppgiften om förpliktelsen i mål B blir skyddad av sekretess hos KFM. Eftersom handläggningen av mål B avslutas innan tvåårsregeln blivit tillämplig på mål B blir uppgiften om för- pliktelsen i mål A inte offentlig. år 2 inleds ytterligare ett verkställighetsmål, mål C, mot gäldenären. Mål C handläggs som ett enskilt mål. Tvåårsregeln blir därmed tillämplig på målet. Eftersom mål C är på- gående blir uppgiften om förpliktelsen i mål C offentlig hos KFM. Eftersom det inte gått mål A inkom till KFM blir upp- giften om förpliktelsen i mål A offentlig på grund av tvåårsregeln. Eftersom mål B handlades som ett allmänt mål och avslutades innan tvåårsregeln blev tillämplig är uppgiften om förpliktelsen i mål B fortsatt sekretesskyddad. Gäldenären betalar skulden i mål C och KFM:s handläggning av målet avslutas. Uppgifterna om förpliktelserna i mål A och C är dock fortfarande offentliga på grund av tvåårsregeln. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om allmänna mål om verkställighet som inletts hos före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Övervägandena finns i avsnitt 8. Lagändringen träder enligt punkten 1 i kraft . Enligt övergångsbestämmelsen i punkten 2 ska OSL i dess äldre lydelse tillämpas på allmänna mål om verkställighet som inletts hos KFM före ikraftträdandet. Med att ett mål har inletts avses att upp- giften om målet har registrerats i utsöknings- och indrivningsdata- Proposition 1973:155 med förslag till kreditupplysningslag given . Proposition 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Proposition 1992/93:198 om indrivning av statliga fordringar m.m. Proposition 2000/01:33 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution. Proposition 2005/06:200 En kronofogdemyndighet i tiden. Proposition 2006/07:99 En fristående kronofogdemyndighet m.m. Proposition 2007/08:116 Rättelse av uppgifter i Kronofogdemyndig- hetens verksamhet m.m. Proposition 2009/10:151 Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning. SOU 1972:79 Kreditupplysning och integritet. SOU 1999:105 Skatt - – Exekution - Normer för behandling av personuppgifter. SOU 2003:97 En kronofogdemyndighet i tiden. Ds 2008:34 Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kredit- upplysning. Ds 2013:27 Ett teknikoberoende skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning. Rättelse av uppgifter i verksamhet, Finans- departementet, Skatte- och tullavdelningen, . KFM:s promemoria av Handledning avseende sekretess enligt 34 kap. 1–3 §§ offentlighets- och sekretesslagen. , utgåva 6. interna handbok för IT- stödet . KFM:s postbeskrivningar för avisering av kreditupplysnings- information om förändringar i utsöknings- och indrivningsdata- basen. Datainspektionens rapport 2001:1 Missvisande uppgifter hos kredit- upplysningsföretag. Datainspektionen informerar Värt att veta om kreditupplysningar, reviderad . Webbplatsen Kronofogden, adress: Webbplatsen Datainspektionen, adress: Webbplatsen Finlex, adress: /sv Webbplatsen oikeus.fi, adress: /ulosotto/sv/index.html Webbplatsen e-tjänster, adress: asiointi.oikeus.fi Webbplatsen Retsinformation.dk, adress: Webbplatsen Datatilsynet, adress: Webbplatsen Lovdata, adress: lovdata.no Uppgifter om offentligrättsliga krav vid kreditupplysning En särskild utredare ska lämna förslag till åtgärder som minimerar risken för att en uppgift om betalningsförsummelse (en betalnings- anmärkning) på grund av ett krav från det allmänna förekommer i kreditupplysningsföretagens register utan att gäldenären dessför- innan har fått kännedom om kravet. Härigenom ska integritets- skyddet för enskilda stärkas och betalningsanmärkningar avseende såväl enskilda som företag bli mer relevanta vid kreditprövning. Uppdraget ska redovisas . För att förenkla kreditgivning finns kreditupplysningsföretag som förser den som ger kredit med information om enskilda och företag som söker kredit – en kreditupplysning. Kreditupplysningsföretagen har register med ekonomisk infor- mation om enskilda och företag. Informationen ska bland annat ge en bild av den registrerades betalningsvilja och betalningsförmåga. I registren registreras betalningsanmärkningar, vilket är kreditupp- lysningsföretagens namn på uppgifter som de samlar in och sedan använder vid kreditupplysning. Sådana uppgifter hämtas från olika myndigheter, bl.a. . En betalningsanmärk- ning betyder att den enskilde eller företaget i fråga inte har betalat sina skulder . Regleringen av kreditupplysningsverksamheten syftar till att balansera kreditgivarens intresse av att få kännedom om en enskilds ekonomiska förhållanden inför ett kreditbeslut mot den enskilde gäldenärens rätt till skydd för den personliga integriteten. En kredit- givare har intresse av att alla uppgifter som kan tänkas påvisa bristande betalningsvilja eller betalningsförmåga finns med i en kreditupplysning. innebär en registrering av sådana upp- gifter för den enskilde ett intrång i den personliga integriteten. För att en uppgift om en enskild eller ett företag ska få före- komma i en kreditupplysning krävs att den typiskt sett är av bety- delse vid en kreditprövning. En uppgift om en betalningsförsum- melse är typiskt sett av betydelse vid en kreditprövning, men det krävs dock att den har fastställts genom en domstols eller annan myndighets avgörande eller åtgärd. Endast en uppgift om en betal- ningsförsummelse som har fastställts på detta sätt får alltså lämnas ut i en kreditupplysning. Privaträttsliga fordringar fastställs i huvudsak av domstol eller efter det att gäldenären har delgetts kravet. På så sätt säkerställs att gäldenären får kännedom om kravet och har möjlighet att betala innan verkställighet begärs hos Krono- fogdemyndigheten och en betalningsanmärkning registreras i kredit- upplysningsföretagens register. Krav från det allmänna, det vill säga offentligrättsliga fordringar, till exempel felparkeringsavgifter, trängselskatter och underhålls- stöd, fastställs genom myndighetsbeslut. När ett offentligrättsligt krav inte betalas lämnas det till för verk- ställighet utan krav på att gäldenären först delgetts detta. När ett krav restförs hos blir det i princip till- gängligt för kreditupplysningsföretag, som då registrerar uppgift om detta i sina register. Det innebär att en betalningsanmärkning i kreditupplysningsföretagens register kan uppstå utan att det dess- förinnan har säkerställts att gäldenären fått kännedom om kravet. Behovet av en utredning Genom skärpta sekretessregler för uppgifter som behandlas hos i dess exekutiva verksamhet stärktes skyddet för den enskildes personliga integritet vid kreditupplys- En regel som då infördes innebär att om gäldenären betalar ett krav som registrerats hos utan att någon verkställighetsåtgärd har behövt vidtas, blir uppgiften om kravet sekretessbelagd hos myndigheten med konsekvensen att uppgiften ska gallras i kreditupplysningsföretagens register. Om ytterligare krav mot samma gäldenär registreras eller om det finns tidigare krav bakåt i tiden, blir dock uppgiften offentlig och synlig i registren (se numera 34 kap. 1 § andra stycket 2 offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Regeln har visat sig vara komplicerad och svår att för- stå. Det synes också bero på tillfälligheter om sekre- tess gäller för en uppgift om en enstaka restföring, vilket får till följd att regeln kan uppfattas träffa gäldenärer orättvist.