sou · H2B384d2 · 2014-12-09 00:00:00 — En elanvändare som ska ingå ett elavtal kan jämföra olika elpriser och elavtal via många olika kanaler som t.ex. Elpriskollen. Dess- utom har elanvändaren rätt till lagstadgad information kopplad till elavtalet. Genom införandet av energieffektviseringsdirektivet ställs ytterligare krav på elhandelsföretaget att förse kunderna med information98 F89. Rådet bedömer att elhandelsföretagen kan ge kunden bättre informationen för att bedöma kostnadsutfallet av ett timavtal jäm- fört med t.ex. ett månadsbaserat elspotpris. Rådet uppmanar mark- nadsaktörerna att ge elanvändarna förutsättningar att dra nytta av att bli mer aktiva och flexibla i sin elanvändning. Rådet bedömer att ansvarar för att följa upp utveck- lingen på området. Det finns flera webbplatser där man kan jämföra elavtal och få information om vilka elhandelsavtal som finns på marknaden. Elpriskollen är en oberoende jämförelsesajt som drivs av Energi- marknadsinspektionen, den erbjuder f.n. inte jämförelser mellan olika timavtal. Det finns även flera kommersiella jämförelsetjänster för el. Enligt prisinformationslagen99F90 ska jämförpris finnas i vissa fall. Prisinformationslagen reglerar också konsumenters rätt till korrekt och tydlig information10091F och föreskrifter om prisinformation101F92 anger hur jämförpris för el ska redovisas för konsumenterna. I ellagen finns bestämmelser som reglerar avtals- förhållandet mellan en konsument och elhandelsföretaget. Där framgår bl.a. att konsumentens avtal ska säga var konsumenten kan få information om priser och övriga villkor, och denna information ska lämnas innan avtalet ingås eller bekräftas. Det anges också att 898 kap. 14–16 § och 11 kap. 18 § ellagen (1997:857). 907 § Prisinformationslagen (2004:347). 91Prisinformationslagen (2004:347). 929 § föreskrifter om prisinformation (KOVFS 2012:1). Handlingsplan för smarta elnät elanvändaren ska underrättas vid prishöjningar och på vilket sätt underrättelsen ska göras10293F . När energieffektiviseringsdirektivet infördes i svensk lag kompletterades ellagen med bestämmelser som ska ge elanvändaren mer inflytande och kontroll över sin elförbrukning.103F94 Exempelvis ska ett elhandelsföretags faktura vara tydlig och inne- hålla information om den uppmätta förbrukningen och de aktuella priser som fakturan grundas på104F95. Vid timavtal är det tillräckligt om dessa uppgifter är tillgängliga via internet och att fakturan förklarar hur elanvändaren kan ta del av informationen. Förutom i ellagen regleras också förhållandet mellan elhandels- företaget och konsumenter respektive näringsidkare i de allmänna avtalsvillkoren EL 2012 K och EL 2012 N.105F96 Det finns många olika elavtal för en elanvändare att välja mellan på den konkurrensutsatta delen av elmarknaden. Det kan handla om fastprisavtal eller avtal med rörligt pris eller blandade former av dessa. I detta sammanhang är dock rörligt pris i form av timpris- avtal intressantast då detta ger elanvändarna störst möjligheter att vara flexibla i sin elanvändning. Som framgår ovan kan elanvändaren få viktig information på olika sätt, framförallt inför val av elavtal, men också löpande under avtalsförhållandet. Det finns dock vissa svårigheter. Exempelvis att i förväg jämföra olika timavtal inbördes, men också att jämföra med sådana rörliga prisavtal som baseras på månadsförbrukning. Dessa jämförelser kan bli missvisande eftersom ett eventuellt jämförpris för timprisavtal skulle behöva baseras på ett antagande om en månadsförbrukning utan hänsyn till variationer mellan kunderna, medan den verkliga kostnaden istället baseras på kundens individu- ella förbrukningsmönster. För kunden kan potentialen att minska sin kostnad vara större genom att flytta elförbrukningen i tiden. Detta jämfört med att välja det elhandelsföretag som redovisar ett 9311 kap. 13 § 4 och 17 § ellagen (1987:857). 948 kap. 14–16 § och 11 kap. 18 § 4 ellagen (1987:857). 958 kap. 16 § ellagen (1987:857). 96Nuvarande villkor gäller fr.o.m. är utarbetade av branschorganisationen energi efter överenskommelse med . Handlingsplan för smarta elnät lågt pris baserat på ett antagande om en månadsförbrukning utan hänsyn till variationer i kundernas förbrukning. För information om ett ingånget elavtal är det vanligt att elan- vändaren hänvisas till mina sidor på en webbplats och där får information om timpriser och den egna elanvändningen. Denna information från elhandelsföretagen kan utvecklas. Det kan t.ex. handla om att hjälpa en elanvändare som vill bedöma utfallet av ett ingånget avtal baserat på timpris jämfört med ett månadsbaserat börspris. Information om elnätsavgifter och kostnadsutfall Det är viktigt att elanvändarna förstår hur elnätsavgiften (tariffen) är utformad och att det skapas acceptens för kapacitetseffektiva elnätstariffer (t.ex. effekttariffer106F97). Det kräver tydlig information särskilt vid införandet av nya tariffer och tariffstrukturer. Elanvänd- arna behöver också få information om utvecklingen av elnätskost- naden. Här kan elnätsföretagen göra en insats med information om elnätstariffer och den löpande kostnadsutvecklingen. Rådet anser att bör ta fram rekommendationer om tariffinformation och följa upp hur utformningen av denna information utvecklas när det gäller elnätstariffernas utformning, kostnadsutfall m.m. är den vanligaste tariffstrukturen för hushållskunder en så kallad säkringstariff. Effekttariffer är vanliga för kunder med en säkring över . Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har . Det är huvudsakligen genom ellagen som elnätsföretagens verk- samhet regleras. Av ellagen framgår bl.a. att elnätsföretaget på 97 Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har . Handlingsplan för smarta elnät begäran utan dröjsmål ska lämna uppgift om sin elnätstariff. ska också offentliggöra sin elnätstariff till den del den är avgifter och övriga villkor för överföringen av el107F98. Det finns också krav på elnätsföretaget att i avtal med konsumenterna uppge var konsumenten kan finna information om priser och övriga villkor108F99. Till detta kommer de förändringar som införts i och med genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. Exempelvis får inte elhandelsföretaget eller elnätsföretaget debitera någon avgift för att tillhandahålla fakturor och fakturainformation om energi- användningen109F100. Enligt mätföreskrifterna110F101 ska elnätsägaren rapportera enskilda mätvärden m.m. till elanvändaren senast vid debiteringen och det ska ske på ett för elanvändaren lättförståeligt sätt. I tillägg till ellagen regleras också förhållandet mellan elnätsföretag och kon- sumenter respektive näringsidkare i de allmänna avtalsvillkoren NÄT 2012 K och NÄT 2012 N.111F102 Men elnätsföretagen kan behöva anpassa sin information bättre till elanvändare och visa hur olika elnätstariffer fungerar. Detta gäller särskilt tariffer som stimulerar till flexibel användning. Sådana kapacitetseffektiva elnätstariffer kan vara effekttariffer, tidstariffer112F103 etc. I avsnitt 5.4. ges en mer samlad bild av på vilket sätt sådana elnätstariffer kan ge en stark styrsignal för efterfråge- flexibilitet. Det handlar också om att kunderna ska förstå kostnads- utfallet av tarifferna. För exempelvis effekttariffer är informationen oftast inriktad på gällande villkor för avtalet och kostnaden för att överskrida den effektavgift/det effektuttag (begränsningen i kW) som avtalats. 984 kap. 11 § ellagen (1987:387). 9911 kap. 14 § ellagen (1987:857). 1008 kap. 14 § ellagen (1987:857). 1013 kap. 5 och 6 § föreskrifter och allmänna råd om mätning, beräkning och rapportering av överförd el (EIFS 2011:03). 102Nuvarande villkor gäller fr.o.m. och är utarbetade av branschorganisationen energi efter överenskommelse med . 103Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har . Med tidstariff har kunden olika priser beroende på när förbrukningen sker. Handlingsplan för smarta elnät 4.3.6Kundernas tillgång till mätdata och information – funktionskrav anser att mätinfrastrukturen är central i utveck- lingen av smarta elnät och en förutsättning för andra smarta elnätsfunktioner. Kring 2017 behöver många av dagens installerade mätare ersättas eftersom den ekonomiska och tekniska livslängden kommer att vara uppnådd . Rådet bedömer därför att funktionskrav för nästa generation smarta elmätare behöver tas fram och det är bra att ett sådant arbete har initierats genom ett regeringsuppdrag till Energimarknads- inspektionen. Inför Energimarknadsinspektionens genomförande av reger- ingsuppdraget vill samordningsrådet framhålla att smarta mätfunk- tioner är relevanta i dessa aktörsperspektiv: elnätsföretag (nätdrift, nätplanering, optimering, elkvalitet, stör- ningsinformation m.m.) elanvändare (information i realtid om elanvändningen) tjänsteföretag (utveckling och erbjudande om anpassade pro- dukter och tjänster till elanvändarna kopplade till realtidsdata om energianvändningen). Rådet vill betona följande områden där smarta mätfunktioner kan vara värdefulla, som även utpekas i en av rådet framtagen under- lagsrapport113104F . 104 Rapport till samordningsrådet, , Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. Handlingsplan för smarta elnät 1.Information i realtid om kundens elanvändning (bl.a. som underlag för efterfrågeflexibilitet). 2.Mätvärdesinsamling med timupplösning (bl.a. effekttariffer, efterfrågflexibilitet). 3.Utökat informationsinnehåll från mätaren (bl.a. avbrottsinfor- mation och leveranskvalitet). 4.Utökad mätning (identifiering av nätförluster, småskalig pro- duktion). Mätning på flera platser i nätet för att ge information till elnätsföretaget så att nätförluster kan reduceras. Det innebär även mätning och styrning av småskalig produktion. För första punkten är det viktigt att uppdraget inte tolkas för snävt och endast ser till själva elmätaren utan omfattar hela mätinfra- strukturen (Automatic Metering Infrastructure, AMI-systemet). Det är också ett skäl till att vi i rekommendationen har inkluderat informations-hantering. Detta då utvecklingen kan innebära nya funktionaliteter genom andra kanaler, t.ex. att elanvändaren kan ta del av sin elanvändning i realtid. I avsnitt 4.3.4 påpekas att realtidsmätning (seriellt gränssnitt) bör eftersträvas. Men vi vill betona att det kan vara lämpligt att utreda förutsättningarna för realtidsmätning redan nu och föreslår att tar hänsyn till detta i sitt arbete. Rådets enkätundersökning bland elnätsägare om smart mätning och smarta mätfunktioner tyder på att användningen av smarta elnätsfunktioner har ökat . Enkäten har redovisats i en underlagsrapport till rådet.114F105 Men det behövs mer information för att ytterligare kunna iden- tifiera befintliga smarta mätfunktioner i drift, säkerställa i vilken omfattning mätfunktionerna används, identifiera vilka komplette- ringar och uppdateringar som krävs för att uppfylla funktionskrav för smarta mätfunktioner och beräkna vad dessa kompletteringar kostar. Med hänsyn till de smarta mätarnas betydelse både för enskilda användare som för systemet i stort bör myndigheter med kompe- tens och ansvar för säkerhet i produkter (skyddsprofiler) samt hot- 105 Rapport till samordningsrådet, , Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. Handlingsplan för smarta elnät och riskbedömningar ingå i kravställningsarbetet. Exempelvis För- svarets radioanstalt, och Certi- fieringsorgan för IT-säkerhet (CSEC). Avslutningsvis är det rådets uppfattning att utvecklingen av funktionskraven så långt som möjligt behöver ske i takt med utvecklingen på EU-nivå. Även om tydligare EU-krav inte finns framtagna behöver funktionskraven definieras utifrån det euro- peiska underlag som finns innan nästa generation smarta elmätare ska installeras. Funktionskraven för smarta mätare sätter ramarna för utvecklingen av andra smarta elnätsfunktioner och skapar förutsättningar för elanvändare, elproducenter, elnätsföretag och energitjänsteföretag. För elnätsföretaget är elmätaren en viktig komponent i elnätet för nätdrift, nätplanering, elkvalitet samt störningsinformation. Samt- liga aspekter på funktionskraven omfattas av denna rekom- mendation således även funktionalitet för nätdrift. Det finns få formella funktionskrav på mätinfrastrukturen, men det kan behövas en tydligare reglering för att klara mätning med tätare tidsintervall, och utvecklingen av en energitjänstemarknad. Inom EU-lagstiftningen har flera initiativ tagits för att skapa förut- sättningar för en utveckling med smarta elmätare. I det tredje energimarknadspaketet115F106 finns målet att ska 80 pro- cent av alla mätare vara smarta elmätare. En förutsättning för inför- andet är en positiv ekonomisk bedömning av de långsiktiga kostna- derna och vinsterna för marknaden och kunderna. EU-kommis- sionens rekommendation116F107 om förberedelser för uppsättning av 106Europaparlamentets och rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG (elmark- nadsdirektivet), bilaga I, punkten 2. 107Kommissionens rekommendation av om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem 2012/148/EU, EUT L 73 . Handlingsplan för smarta elnät SOU 2014:84 smarta mätare (2012/148/EU) beskriver grundläggande krav på mätarfunktionalitet. Dessa rekommendationer kan sammanfattas enligt följande: samla in data till ett register och tillhandahålla insamlad data till aktörer (slutkund, elhandelsföretag och av kund utsedd tredje- partsaktörer) på marknaden stödja dubbelriktad kommunikation med mätsystem och aktörer på marknaden stödja avancerade tariffer och betalningssystem stödja avstängning och aktivering av elleverans samt effekt- begränsning exportera elanvändningsdata i realtid direkt från mätarens register till slutkund eller tredje part utsedd av elanvändaren (kunden) ge information via webbportal, display eller utrustning i hemmet. Kommissionen presenterade rapporten av införandet av smarta mätare EU-27 med fokus på el117F108 där man bedömer hur långt införandet av smarta mätare har kommit och ger rekommendationer för det fortsatta arbetet. Bland annat rekom- menderar kommissionen att de minimifunktioner som föreslås i kommissionens rekommendation 2012/148/EU anammas på EU- nivå i överensstämmelse med standardiseringsarbetet på området. Inom EU, , pågår ett arbete för europeiska standarder för interoperabilitet för smarta mätare (el, gas, vatten och värme). I arbetet deltar bl.a. europeiska och nationella standardiseringsorganisationer. Arbetet omfattar kom- munikationsprotokoll och ytterligare funktioner som ska underlätta för konsumenterna att genom ökad medvetenhet anpassa sin för- brukning. 108 Benchmarking Smart Metering Deployment in the EU-27 with focus on electricity -Commission Report (COM (2014) 356) -Country fiches (SWD (2014) 188) -Cost–benefit data analysis (SWD (2014) 189). SOU 2014:84 Handlingsplan för smarta elnät Inom kommissionens Smart finns en expert- grupp118F109 som bl.a. fokuserar på införandet av smarta mätare. Området berörs också i flera aktuella rapporter från kommissionen119F110. Även inom annan EU-lagstiftning berörs smarta elmätare. Exempelvis främjas utveckling av energitjänster baserade på upp- gifter från smarta elmätare, laststyrning och dynamisk prissättning i energieffektiviseringsdirektivet111, som infördes i svensk rätt . () är en europe- isk samarbetsorganisation för nationella tillsynsmyndigheter på energiområdet som också arbetar för utvecklingen av smarta elmät- are.121F112 Det är viktigt för att aktivt delta i och bevaka det arbete som görs inom EU kring smarta mätare, vilket bl.a. Energimark- nadsinspektionen gör. har också publi- cerat flera rapporter som berör vikten av utvidgade funktionskrav för elmätare och bl.a. pekat på betydelsen för utvecklingen av energitjänstemarknaden.122F113 123F114 124F115 109Expert group 3. for Regulatory Recommendations for Smart Grids Deployment. EU Commission Task Force for Smart grids, [2014-1120] 110Som exempel kan nämnas Ecory, 2014, The Role of DSOs in a Smart samt två pågående konsultstudier study in Tariff Design for och study on the effective integration for for providing flexibility to the electricity system. 111Energieffektiviseringsdirektivet (2012/27/EU). 112Exempel är , 2014, Energy Regulation: A to 2025 Conclusions Paper. Supporting document to the Recommendation of the Agency for the Cooperation of Energy Regulators No 05/2014 of on the regulatory response to the future challenges emerging from developments in the internal energy market. och ett pågå- ende initiativ som rapporteras är Case Studies on Demand Response Including Energy Efficiency. 113Energimarknadsinspektionen, 2012, EIR2012:12 Vägval för en utvecklad marknad för mätning och rapportering av el. 114Energimarknadsinspektionen, 2010, EIR2010:22 Ökat inflytande för kunderna på elmark- naden. 115Energimarknadsinspektionen, 2010, EIR2010:18 Anpassning av elnäten till ett uthålligt energisystem – Smarta mätare och intelligenta nät. Handlingsplan för smarta elnät Regeringen gav i upp- drag att utreda och föreslå funktionskrav för elmätare.125F116 Uppdraget ska redovisas till regeringen . Energimarknads- inspektionen ska särskilt analysera funktionskrav för att underlätta information till elkunderna så att de exempelvis kan svara på mark- nadens prissignaler samt andra funktioner som främjar en tillför- litlig och effektiv nätdrift, en minskad energianvändning och en ökad integration av lokal produktion. I arbetet ska de rekommen- dationer och fallstudier som finns på området beaktas, bl.a. EU- kommissionens rekommendation 2012/148/EU126F117. Energimark- nadsinspektionen ska också genomföra en nytto- och kostnads- analys för förslagen på funktionskrav. 4.3.7Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling – samhällsplanering Samhällsplaneringens inflytande över utvecklingen av smarta elnäts är speciellt viktig när det gäller integrerade tekniska lösningar som kan möjliggöra att elnätet och elanvändarna kan bidra till en hållbar 116N2014/3506/E, Ändring av regelringsbrev för avseende Energimarknads- inspektionen inom utgiftsområde 21. 117Kommissionens rekommendation av om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem 2012/148/EU, EUT L 73 . Handlingsplan för smarta elnät Det finns många områden där samhällsplane- ring kan bidra till att smarta elnät får en viktig roll. Bland annat genom att digitala lösningar bidrar till att skapa mer levande offent- liga rum, hållbart resande med integrerad behandling av alla typer av mobilitet (godstransport, personer genom kollektivtrafik, elbilar, ersättning av fysiska resor) och intelligenta transportsystem. Men även genom att visa på kombinationer av småskaliga och storskaliga energilösningar liksom att beakta balansen mellan hållbar försörj- ning och energieffektivitet samt kretsloppstänkande (material, avfall, vatten och energi). Dessutom kan samhällsplaneringens processer bidra till att smarta elnät blir en mer integrerad del i samhällsstrukturen och att sektorns aktörer kan få ökad möjlighet att framföra sina synpunkter och ge positiva bidrag. I arbetet med att kartlägga behovet av information och kun- skapsutbyte utgör plattformen för hållbar stadsutveckling en viktig kontaktpunkt. Kopplat till detta arbete bör också utarbeta nya rekommendationer till kommunala översiktsplaner. Rekommendationerna ska syfta till att inkludera en tematisk för- djupning om smarta elnät i översiktsplanen för att belysa hur smarta elnät kan bli en integrerad del av helhetslösningar för mark- användning, trafik- och försörjningsnät etc. I arbetet ska också de aktörer som kommunerna ska samarbeta med i översiktsplanen identifieras. Plattformen för hållbar stadsutveckling bör även ansvara för att identifiera de aktörer och befintliga plattformar som speciellt bör inkluderas i arbetet med smarta elnät. Smarta elnät har en viktig funktion i samspelet mellan energi- systemet och samhällsplaneringen. Utvecklingen av smarta städer och ett hållbart samhällsbyggande är områden där utvecklingen av smarta elnät är betydelsefull. Samhällsplanering innehåller dialoger och samråd mellan alla berörda intressenter. I planeringen tar man hänsyn till lokalisering, disposition och dimensionering av olika samhällsfunktioner för arbete, boende och service, förläggning av stråk för trafik och teknisk försörjning samt utformning av offent- Handlingsplan för smarta elnät liga rum och grönområden. En mer detaljerad beskrivning av sam- hällsplaneringens nyckelaktörer finns i avsnitt 5.1.2. Den fysiska planeringen regleras i och det är kommunerna som ansvarar för planeringen. Enligt plan- och bygg- lagen ska kommunerna ha en översiktsplan som omfattar hela kom- munens yta.127F118 I översiktplanen kan tematiska fördjupningar för t.ex. förnybar energi eller smarta elnät ingå. Kommunernas möjlig- het att ställa egna krav är något som har använts i plan- och bygg- lagen bl.a. för att bidra till att nå mål om hållbar stadsutveckling. Men ändrade 2014 i och begränsade kommunernas möjlighet att bestämma egna tekniska egenskaps- krav i fråga om energiprestanda med mera. ska ta fram en vägledning till Plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser i syfte att säkerställa ett ökat fokus på hållbar utveckling vid tillämpningen av plan – och bygglagen. Upp- draget ska redovisas . Information och kunskapsutbyte kring infrastruktur är viktigt för att samhällsplaneringen ska kunna bidra till utvecklingen av energisystemet och tillvarata potentialen med smarta elnät. Sam- hällsplanering är en långsiktig process där god framförhållning och ett förebyggande arbete underlättar när det gäller att integrera ny teknik i samhällets system och funktioner. Plattformen för hållbar stadsutveckling Samhällsplaneringen kan göra mer för att integrera energisystemet i samhällsbyggandet med smarta elnät som en central komponent. Bland annat gav regeringen i uppdrag till , , , och Trafik- verket att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen ska arbeta för en hållbar stadsutveck- ling genom en ökad helhetssyn, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom lokal, 118 Plan- och bygglag (2010:900). Handlingsplan för smarta elnät regional samt nationell nivå och näringsliv, forskare och civilsam- hälle. –2020 ska av de reg- ionala strukturfondsprogrammens medel öronmärkas för arbete med hållbar stadsutveckling. Plattformen bygger vidare på arbetet som Delegationen för hållbara städer gjorde för att främja en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostads- områden. Delegationen presenterade i sin slutrapport 15 hinder för hållbar stadsutveckling.128F119 Bland annat redovisades bristande sam- ordning inom och mellan sektorer och politiska nivåer samt otill- räckliga satsningar på forskning, kunskapsutveckling och pilotpro- jekt. Delegationen föreslog en nationell arena för samverkan med uppgift att bland annat främja kunskapsutveckling och stärka sam- manhållningen i frågorna. Plattformen för hållbar stadsutveckling arbetar nu med sin handlingsplan och kartlägger vilka aktörer som bör inkluderas i plattformens nätverk. Det är viktigt att energisy- stemets aktörer med smarta elnät som ett centralt delsystem bidrar till att plattformen blir ett effektivt instrument för att integrera frågorna i samhällsplanering och samhällsbyggande. Fastighetsägare är viktiga för att åstadkomma en hållbar stadsut- veckling inte minst med fokus på energisystemet och de smarta elnäten. Samordning och kunskapsspridning inom effektivt fastig- hetsföretagande sker bl.a. genom befintligt samarbete inom Utveck- ling av fastighetsföretagande i offentlig sektor (Ufos) med planerad verksamhet /2015. I , , , och finns även s.k. innovationsarenor för innovation, lärande och samarbete kring hållbar stadsutveckling och tillsammans är de ett nätverk kring dessa frågor.