sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Utöver detta bör tjänstepensionsföretag, i likhet med vad som gäller för liv- försäkringsföretag15, lämna upplysningar om som avser avgiftbestämda respektive förmånsbestämda förmåner eftersom denna premiesättning vanligtvis är relaterad till olika pensions- planer. På så sätt uppfylls direktivets krav på relevant information per plan. Tjänstepensionsföretag bör i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag lämna upplysningar om tecknade i , andra länder som ingår i Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet samt övriga länder. Utredningen ser inget skäl till att inte dessa upplysningar ska lämnas. De används också för vissa statistiska ändamål. Försäkringsföretag bör lämna upplysningar om det totala beloppet för provisioner för direkt försäkring (se 5 kap. 5 § 6 ÅRFL). Utredningen anser att information om provisioner även är relevant för tjänstepensionsföretag men anser att upplysningen ska 15 2 § bilaga 6 FFFS 2008:26 om årsredovisning i försäkringsföretag. omfatta både erlagda respektive erhållna provisioner eftersom det är viktig information utifrån ett kundperspektiv. Bestämmelser bör införas om att uppgifter ska lämnas om årets inbetalda respektive utbetalda förmåner avseende förmåner där förmånstagaren bär placeringsrisk eftersom denna information inte framgår av resultaträkningen. Försäkringsföretag bör lämna upplysningar om fordringar och skulder avseende koncern- och intresseföretag (se 5 kap. 6 § ÅRFL). Utredningen ser inget skäl till att inte dessa upplysningar även ska lämnas av tjänstepensionsföretag. Förslag: Relevanta bestämmelser om årsredovisningslagens till- lämpning om förvaltningsberättelse motsvarande dem som finns i ÅRFL införs för tjänstepensionsföretag med en viss anpass- ning till terminologin för tjänstepensionsföretag. Ett tjänstepensionsföretag ska lämna en femårsöversikt enligt resultaträkningens uppställningsform. Inga bestämmelser införs om att upplysningarna i femårs- översikten ska lämnas per plan. Tjänstepensionsdirektivet: I artikel 10 stadgas att tjänstepensions- institut ska upprätta förvaltningsberättelser, där hänsyn tas till varje pensionsplan som institutet hanterar och, vid behov, förvaltnings- berättelser för varje pensionsplan. Uppgifterna i förvaltnings- berättelserna ska ge en rättvisande och korrekt bild av institutets tillgångar, skulder och finansiella verksamhet samt vara konsekventa, uttömmande och sakligt presenterade. Skälen för förslaget: Utredningen ser inget skäl till att inte ett tjänstepensionsföretag också ska tillämpa de bestämmelser om förvaltningsberättelse som anges i 6 kap. 1 § ÅRFL om tillämpning av ÅRL i relevanta delar. Relevanta bestämmelser bör införas med vissa anpassningar till tjänstepensionsföretagens terminologi. Bestämmelser om att en femårsöversikt, i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag (se 6 kap. 2 § ÅRFL), införs för tjänstepensionsföretag. Uppgifterna i femårsöversikten ska lämnas enligt den föreslagna resultaträkningens indelning (se avsnitt 14.3.3). Direktivet anger att om det finns ett behov så ska en förvalt- ningsberättelse upprättas per plan. Utredningens anser att det inte är motiverat att införa en bestämmelse om att uppgifter som ska lämnas enligt förslaget om årsredovisningslagens tillämpning ska lämnas per plan eftersom dessa uppgifter är av mer företagsspecifik natur16. Däremot kan det finnas en relevans att lämna de upp- lysningar som föreslås i femårsöversikten per plan. bör dock få avgöra om det är möjligt och relevant att lämna dessa upplysningar per plan i förvaltnings- berättelsen. Därför införs inga bestämmelser i denna del utan utredningens bedömning är att branschpraxis får utformas om vilken detaljgrad på upplysningar relaterade per plan som är relevanta att lämna i en femårsöversikt. Resultatanalysen kommenteras i avsnitt 14.3.2. Förslag: Motsvarande bestämmelser om koncernredovisning som gäller för försäkringsföretag och finansiella holdingföretag i införs med vissa anpassningar. Bestämmelserna anpassas till årsredovisningslagen för tjänste- pensionsföretags (ÅRTPL) regler och terminologi. Alla moderföretag och finansiella tjänstepensionsholding- företag som omfattas av ÅRTPL ska upprätta en koncern- redovisning. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsdirektivet innehåller inga regler om koncernredovisning. Eftersom ett tjänstepensions- företag, i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag, kan äga aktier och andelar i dotterföretag och intresseföretag ser utredningen inget skäl till att inte ett tjänstepensionsföretag ska omfattas av krav på att upprätta en koncernredovisning. 16 Till exempel upplysningar om sådana förhållanden som inte redovisas i balansräkningen, resultaträkningen eller noterna men som är viktiga för bedömningen av företagets verksamhet, ställning och resultat. Upplysningar om väsentliga händelser som inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut. Företagets förväntade framtida utveckling inklusive en beskrivning av väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer. Upplysningar om företagets filialer i utlandet. Mål och tillämpade principer för finansiell riskstyrning, tillämpade principer för säkringsredovisning, exponering för prisrisker, kreditrisker, likviditetsrisker och kassa- flödesrisker. Icke-finansiella upplysningar som behövs för förståelsen av företagets verk- samhet. gäller för finansiella holdingföretag som äger aktier och andelar i ett tjänstepensionsaktiebolag. Utredningen anser att motsvarande regler som gäller för försäkringsföretag och finansiella holdingföretag i 7 kap. 1–6 §§ ÅRFL införs med vissa anpassningar. Bestämmelserna anpassas till årsredovisningslagen för tjänstepensionsföretags (ÅRTPL) regler och terminologi. Utredningen anser att motsvarande lättnadsregler som finns i 7 kap. 3 och 5 §§ ÅRFL – om att koncernredovisning inte behöver upprättas om moderföretaget upprättar en koncern- redovisning enligt försäkringsredovisningsdirektivet, eller IAS- förordningen eller har upprättats och reviderats på likvärdigt sätt – inte bör införas. Eftersom tjänstepensionsföretagen – i egenskap av tjänstepensionsinstitut – inte omfattas av något särskilt redo- visningsdirektiv går det inte att hänvisa till ett sådant. Utred- ningens bedömning är också att det inte går att hänvisa till liknande slag eftersom ÅRTPL är en särsvensk lag. Koncernredovisningen för tjänstepensionsföretag kommer också delvis att få en annan betydelse jämfört med försäkringsföretag eftersom tjänste- pensionsföretagen inte omfattas av några gruppregler för solvens. Det är därför viktigt att koncernredovisningarna ska upprättas av alla moderföretag och tjänstepensionsholdingföretag som omfattas av ÅRTPL. Genom detta krav säkerställs det att samma och relevanta reglerverk tillämpas i koncernredovisningarna. Det går på detta sätt att få en samlad bild av de företag som ingår i koncernen. Förslag: Inga krav på att onoterade tjänstepensionsföretag ska upprätta delårsrapporter införs. Motsvarande regler som gäller för noterade försäkrings- företag om delårsrapport i ÅRFL införs med en anpassning till tjänstepensionsföretagens verksamhet. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsdirektivet saknar regler om delårsrapport. Det finns inte något lagkrav för onoterade försäkringsföretag att upprätta delårsrapport (se 9 kap. ÅRFL). Utredningen finner inget skäl till att ett onoterat tjänste- pensionsföretag ska ha avvikande regler och föreslår inga bestäm- melser för upprättande av delårsrapport för dessa företag. bör, i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag, reglera denna fråga.17 Motsvarande regler som gäller för noterade försäkringsföretag i 6 kap. 1–2 §§ ÅRFL införs för noterade tjänstepensionsföretag med en anpassning till tjänstepensionsföretagens terminologi. Förslag: Ett tjänstepensionsföretag ska offentliggöra sin års- redovisning och revisionsberättelse samt i förekommande fall sin koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse enligt bestämmelserna i . Ett noterat tjänstepensionsföretag ska offentliggöra sin bolagstyrningsrapport enligt bestämmelserna i . Årsredovisningen och i förekommande fall koncern- redovisning ska lämnas till revisorerna och lekmannarevisorerna senast en månad före ordinarie stämma. Bestyrkta kopior av årsredovisningen och revisions- berättelsen samt i förekommande fall koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse ska sändas in till . Motsvarande bestämmelser om formkrav i ÅRFL ska även gälla för tjänstepensionsföretag. Årsredovisning och revisonsberättelse samt i förekommande fall koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse för tjänstepensionsaktiebolag ska registreras i tjänstepensions- registret av . Motsvarande bestämmelser som gäller i ÅRFL om kungörande av årsredovisning och revisions- berättelse samt i förekommande fall koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse samt möjlighet att förelägga vite införs för tjänstepensionsföretag. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsdirektivet saknar regler om offentlighet. Motsvarande regler som gäller för försäkringsföretag om offentlighet bör gälla för tjänsteföretag. 17 Se 8 kap. allmänna råd om delårsrapport i FFFS 2008:25 om årsredovisning i försäkrings- företag. Bestämmelser bör införas om att ska vara registrerings- myndighet för tjänstepensionsföretag (se avsnitt 9.1.1). Bestämmelser bör införas om att ett tjänstepensionsföretag ska, i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag, tillämpa vissa reglerna i 8 kap. ÅRL om publicering av årsredovisningen (14 och 15 §§) och att ett noterat tjänstepensionsaktiebolag18 ska offentliggöra sin bolagsstyrningsrapport (15 a §). Vidare bör bestämmelser om utelämnande av uppgift i koncernredovisningen (16 § 2) införas. Årsredovisningens avlämnande till revisorerna Bestämmelser, i likhet med dem som gäller för försäkringsföretag, bör införas om att årsredovisningen ska lämnas till revisorerna och lekmannarevisorerna senast en månad före ordinarie stämma. Bestämmelser, i likhet med dem som gäller för försäkringsföretag i 8 kap. 5 och 5 a §§ ÅRFL, om formkrav för de årsredovisnings- handlingar som ska sändas in till registreringsmyndigheten bör införas för tjänstepensionsföretag. Bestämmelser i likhet med dem som gäller för försäkringsföretag om registrering i försäkringsregistret (se 8 kap. 5 § ÅRFL), bör införas för registrering av årsredovisning och revisionsberättelse för tjänstepensionsaktiebolag i tjänstepensionsföretagsregistret. 18 Ett tjänstepensionsaktiebolag vars aktier, teckningsoptioner eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad. Motsvarande bestämmelser som gäller för försäkringsföretag (se 8 kap. 6 § ÅRFL) om kungörande av årsredovisning och revisionsberättelse bör införas för tjänstepensionsföretag. Motsvarande bestämmelser som gäller för försäkringsföretag (se 8 kap. 7 § ÅRFL) om möjlighet att förelägga vite om redovisningshandlingar och revisionsberättelse inte har skickats in bör införas för tjänstepensionsföretag. De föreslagna bestämmelserna i 8 kap. ÅRTPL bör även tillämpas på koncernredovisning och koncernredovisningsberättelse, i likhet med de bestämmelser som gäller för försäkringsföretag, i de fall tjänstepensionsföretaget är skyldig att upprätta koncernredovisning. Förslag: Ett tjänstepensionsföretag ska kunna överklaga beslut meddelade av eller . Mot- svarande bestämmelser som gäller i ÅRFL om överklagande införs för tjänstepensionsföretag. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsdirektivet saknar regler om överklagande. Ett tjänstepensionsföretag bör, i likhet med försäkringsföretag, kunna överklaga beslut som eller meddelar. Bestämmelser motsvarande dem i 10 kap.1 § ÅRFL bör införas i ÅRTPL. Skattelagstiftningen i kan ur ett ekonomiskt perspektiv sägas ha sin utgångspunkt i skatt på arbete respektive skatt på kapital. Skatt på kapital kan ur ett skatteperspektiv ses som en form av skatt på avkastningen av finansiella tillgångar. Syftet med kapitalbeskatt- ningen är att ha en likvärdig beskattning av olika kapitalplacerings- former. Detta gör att kapitalbeskattningen förekommer i flera olika former. Kapitalbeskattningen – ur ett företagsskatteperspektiv – består bland annat av bolagsskatt (skatt på företagens vinster) och avkast- ningsskatt på pensionsmedel. Det finns vidare särskilda bestämmelser om beskattning av vissa typer av transaktioner, t.ex. särskild löneskatt på pensionskostnader och beskattning av tjänstegrupplivförsäkringar. Bolagsskatt (företagsbeskattning) Bolagsskatten regleras i inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Den skattemässiga termen för företagsbeskattning är inkomst av närings- verksamhet (se 13–40 kap. IL). Utöver skattereglerna för närings- verksamhet i IL finns det t.ex. särskilda skattebestämmelser om pensionssparande (se 58 och 59 kap. IL). En grundläggande princip inom företagsbeskattningen är att det skattemässiga resultatet utgår från företagens bokföringsmässiga resultat. Dessa resultat utgör utgångspunkten för beskattningen och resulta- ten påverkas av vissa skattemässiga justeringar (t.ex. i de fall de bokföringsmässiga reglerna skiljer sig från de skattemässiga, vissa bokförda intäkter och kostnader inte är skattepliktiga eller avdrags- gilla såsom skattefria utdelningar från koncern- och intresseföretag). Ytterligare koppling mellan beskattning och redovisning är att det krav som finns att vissa skattemässiga reserveringar endast god- tas om avsättningen har gjorts i räkenskaperna (t.ex. avsättning till periodiseringsfond och överavskrivningar). Vidare finns det möjligheter företag som ingår i en koncern att påverka sitt resultat via koncernbidrag. Koncerner utgör inte skatte- subjekt i utan varje enskilt företag utgör ett självständigt skattesubjekt. För att valet av organisationsform – ett företag eller flera företag i en koncern – inte ska styras av skattereglerna finns särskilda regler som medger att inkomsterna förs över från ett före- tag till ett annat genom koncernbidrag. Syftet med reglerna om kon- cernbidrag är att skattebelastningen för en koncern varken bör vara större eller mindre än om verksamheten hade bedrivits i ett enda bolag. Bestämmelser om avkastningsskatt finns i lagen (1990:661) om av- kastningsskatt på pensionsmedel (avkastningsskattelagen). Avkast- ningsskatt tas ut på kapital avsatt för tjänstepension, kapital i form av privat pensionssparande och på kapitalförsäkringar. Skatten betalas in av dem som förvaltar de avsatta medlen t.ex. försäkringsföretag, kreditinstitut (banker), pensionsstiftelser, företag som tryggar pen- sionen i balansräkningen och pensionssparinstitut. Om en individ köpt en utländsk kapital- eller pensionsförsäk- ring betalar individen själv skatten. Syftet med avkastningsskatten är att göra beskattningen mer lik- formig mellan privatpersoners direkta sparande i t.ex. banker och försäkringssparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. Avkastningsskatten baseras på en schablonmässig beräknad av- kastning som beräknas utifrån kapitalunderlaget. Skatteunderlaget beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med den genom- snittliga statslåneräntan. Pensionsförsäkringskapitalet beskattas sedan med en skattesats på . Bestämmelser om särskild löneskatt finns i lagen (1991:687) om sär- skild löneskatt på pensionskostnader. Skatten (skattesats 24,26 pro- cent) tas ut på inkomster för passiv näringsverksamhet och på vissa försäkringsersättningar (t.ex. avtalsreglerad avgångsersättning) och på kostnader som arbetsgivaren har för pensionsutfästelser till an- ställda samt på egenföretagares pensionsförsäkringspremier. Särskild premieskatt för grupplivförsäkringar Bestämmelser om beskattning av tjänstegrupplivförsäkringar finns i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt på grupplivförsäkring, m.m. Skatten betalas på premie för grupplivförsäkring och för ut- betalt belopp som motsvarar ersättning på grund av sådan försäkring. Beskattning av förmåner avseende tjänstegruppliv tas ut av svenska försäkringsföretag och utländska försäkringsföretag som bedriver verksamhet i samt i vissa fall arbetsgivare och näringsidkare. Syftet med skatten är att göra beskattningen likformig och neutral för löneförmåner. Skatten motsvarar genomsnittlig kommunalskatte- sats och uttaget av särskild löneskatt. I 39 kap. 2–13 §§ IL finns särskilda bestämmelser för inkomstbe- skattning av försäkringsföretag. Försäkringsföretag beskattas olika beroende på om företaget är ett livförsäkringsföretag eller ett skade- försäkringsföretag. avses enligt 39 kap. 2 § första stycket IL, livförsäkringsföretag enligt 1 kap. 4 § försäkringsrörelselagen (2010:2043, FRL) samt svenskt europabolag (se avsnitt 6.2.17) eller europakooperativ (se avsnitt 8.4.15) som bedriver motsvarande verk- samhet och utländskt försäkringsföretag som bedriver livförsäkrings- rörelse i med stöd av lagen (1998:293) om utländska för- säkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Definitionen av livförsäkringsföretag i 1 kap. 4 § FRL omfattar företag som uteslutande eller så gott som uteslutande driver direkt livförsäkringsrörelse eller rörelse avseende återförsäkring av livför- säkring. Av 39 kap. 2 § andra stycket IL framgår att med skadeför- säkringsföretag avses annat försäkringsföretag än livförsäkrings- företag. Ett livförsäkringsföretag ska inte ta upp inkomster som hänför sig till tillgångar och skulder som förvaltas för försäkringstagarnas räkning eller influtna . Utgifter som hänför sig till sådana inkomster och får inte heller dras av. Verksamhet som be- drivs för försäkringstagarnas räkning inkomstbeskattas således inte. Denna verksamhet beskattas i stället enligt avkastningsskattelagen. Den del av företagets verksamhet som inte är hänförlig till för- valtning av kapital för försäkringstagarnas räkning inkomstbeskattas däremot enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen eftersom denna verksamhet i hög grad liknar den verksamhet som drivs i många andra företag inom den finansiella sektorn (se prop. 1992/93:187 s. 210). Den egna rörelsen beskattas således enligt vanliga bolagsskatte- regler (inkomstskatteregler). Sådan rörelse kan avse förvaltning av det egna kapitalet, externa tjänster, förvaltningsuppdrag och liknande verksamhet. Inkomster från grupplivförsäkringar samt sjuk- och olycksfalls- försäkringar beskattas med inkomstskatt i stället för avkastnings- skatt. Detta beror på att sådana försäkringar saknar inslag av sparande, varför avkastningsskatten har bedömts som mindre lämplig för sådant försäkringskapital. Ett skadeförsäkringsföretag beskattas i huvudsak enligt samma regler som gäller för andra företag, med undantag för de tillägg som finns i 39 kap. 6–9 §§ IL (försäkrings- tekniska avsättningar, säkerhetsreserv och utjämningsfond). En understödsförening är enligt 7 kap. 19 § IL1 skattskyldig bara för inkomst på grund av innehav av sådan fastighet som inte förvaltas i livförsäkringsverksamhet. Understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet ska dock betala avkastningsskatt enligt avkastningsskattelagen. I 2 kap. 4 b § IL föreskrivs att ett europakooperativ2 ska räknas som en ekonomisk förening vid inkomstbeskattningen. Av 7 kap. 19 § andra stycket nämnda lag följer dock att ett europakooperativ 1Bestämmelsen upphävdes i samband med att nya försäkringsrörelselagen (2010:2043) trädde i kraft. Understödsföreningar ska dock tillämpa inkomstskattelagen i dess äldre lydelse enligt övergångsregler i samma lag (se prop. 2010/11:18 s. 49). 2Se avsnitt 8.4.15 om europakooperativ. som bedriver motsvarande verksamhet som en understödsförening ska beskattas som en sådan. Vad gäller avkastningsskattelagen har den lagens termer och uttryck samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen. Detta innebär att ett europakooperativ som ska beskattas som en understödsförening enligt inkomstskatte- lagen även ska beskattas som en sådan enligt avkastningsskattelagen. Förslag: Skatteneutralitet avseende bestämmelserna i inkomst- skattelagen ska gälla för aktörerna som verkar inom området tjänstepension. Skälen för förslaget: De nya föreslagna företagsformerna tjänste- pensionsaktiebolag, ömsesidiga tjänstepensionsbolag och tjänste- pensionsföreningar innebär att bestämmelserna i inkomstskattelagen måste anpassas för att uppnå skatteneutralitet mellan aktörerna som verkar inom området tjänstepension. Det gäller dels mellan de bolags- former som kommer att verka inom tjänstepensionssektorn, dels mellan dessa och försäkringsföretag som meddelar tjänstepensions- försäkring. Förslag: Tjänstepensionsaktiebolag ska omfattas av bestämmel- serna om inkomstskatt för aktiebolag. Europabolag med säte i som bedriver tjänstepensions- rörelse ska omfattas av bestämmelserna om inkomstskatt för aktiebolag. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsaktiebolag är en särskild associa- tionsform (se avsnitt 6). Enligt 11 kap. 1 § förslaget till tjänste- pensionsrörelselag ska för tjänstepensionsaktiebolag föreskrifterna för aktiebolag i allmänhet gälla om inte något annat följer av tjänste- pensionsrörelselagen eller är särskilt föreskrivet. Det innebär således att bestämmelserna om aktiebolag i inkomstskattelagen direkt kom- mer att bli tillämpliga på tjänstepensionsaktiebolagen. lagstiftningsteknik har tidigare använts för försäkringsaktiebolag och bankaktiebolag. Eftersom tjänstepensionsaktiebolag, i likhet med försäkrings- aktiebolag, är en särskild associationsform anser utredningen att 2 kap. 1 § IL bör kompletteras med en definition av tjänstepensions- aktiebolag som hänvisar till 2 kap. 4 § IL om att europabolag räknas som aktiebolag i skattehänseende. På så sätt omfattas också europa- bolag med säte i som bedriver tjänstepensionsrörelse av inkomstskattelagens bestämmelser. Förslag: Särskilda skattebestämmelser för ömsesidiga tjänste- pensionsbolag införs i inkomstskattelagen. Utgifter får dras av i samband med förändringar i förlags- insatser. Skattefri utdelning från näringsbetingade andelar kan tas emot och avyttring av näringsbetingade delägarrätter kan ske utan några skattemässiga konsekvenser. Bestämmelserna om underprisöverlåtelse, koncernbidrag, kon- cernavdrag, framskjuten beskattning vid andelsbyten och upp- skovsgrundande andelsbyten, verksamhetsavyttringar, tidigare års underskott samt fusion ska gälla för ömsesidiga tjänstepensions- bolag. Skälen för förslaget: Enligt förslaget till tjänstepensionsrörelselag kommer ömsesidiga tjänstepensionsbolag, i likhet med ömsesidiga försäkringsbolag, att utgöra en särskild företagsform för drivande av tjänstepensionsrörelse. Genom hänvisningar i den nya lagen blir flertalet allmänna associationsrättsliga bestämmelser i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (FL) direkt tillämpliga på de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen. I likhet med de regler som gäller för försäkringsbolagen föreslås även att tjänstepensionsbolagen ska ha möjligheter till extern kapital- anskaffning genom tillämpning av bestämmelserna om förlagsinsatser i 5 kap. Vidare blir det möjligt för ömsesidiga tjänstepensions- bolag att genom fusion gå samman med andra motsvarande bolag. Med förlagsinsatser avses kapital som tillskjuts för att kunna användas som rörelsekapital och som får tillskjutas av såväl med- lemmar som andra. Förlagsandelsinnehavare har inget reglerat inflytande över före- taget däremot vissa insynsrättigheter. De kan vidare få utdelning på investerat kapital. Sådan utdelning är skattepliktig. För skattskyldig- heten gäller motsvarande regler som vid utdelning på andelar i eko- nomiska föreningar. Förslagen avseende de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen i tjänste- pensionsrörelselagen medför behov av vissa ändringar i inkomst- skattelagen. Möjligheten för de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen att tilllämpa reglerna om förlagsinsatser föranleder en ändring i bestämmelserna om avdrag för organisationsutgifter i 16 kap. 8 § IL, enligt vilka bl.a. utgifter i samband med förändringar av förlagsinsatser ska dras av.