sou · H2B342 · 2014-06-16 00:00:00 — USNRC (2010), Validation of SCALE 5 decay heat predictions for LWR spent nuclear fuel. NUREG/ CR-6972, U.S. Nuclear Regulatory Commission, , DC. Kopparkapseln är den viktigaste barriären i KBS-3-systemet efter- som den innesluter det använda kärnbränslet och förhindrar sprid- ning av radionuklider till omgivningen. Kapselns uppgift är också att dämpa joniserade strålning och förhindra fortsatt uranklyvning (kriticitet). Den måste därför tillverkas och förslutas med hög tillförlitlighet så att den efter deponering i förvaret kan upprätthålla sin optimala funktion mot korrosion och mekaniska laster. SKB har valt referensmetoder för tillverkning av kapselns komponenter samt för svetsning och förslutning. har i tidigare rapporter och yttranden gett synpunkter på tillverkningsprocesser, kriterier för materialstruktur, materialegenskaper och defekter Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet såväl i kopparhöljet som i insatsen av gjutjärn och de underliggande kraven för oförstörande provning.25,26,27 I Fud-program 2013 är SKB:s målsättning att utveckla metoder för tillverkning och kontroll som uppfyller fastställda kvalitetskrav och som har tillräckligt hög tillförlitlighet för att användas i den framtida kapselproduktionen och i Clink. Viktiga processer är friktionsomröringssvetsning med roterande verktyg och oförstö- rande provning samt produktion av fullstora kapslar. Produktions- systemet för kapslar i industriell skala (200 kapslar ) kommer även att omfatta externa leverantörer som tillverkar kopparkompo- nenter och segjärnsinsatser till kapslarna enligt SKB:s specifika- tioner. I SKB:s kapselfabrik (möjligen gemensam med Posiva) kommer den slutliga bearbetningen, monteringen och kvalitetssäk- ringen av kapselkomponenter att göras. Rådet anser att alla krav som måste ställas på tillverkning, prov- ning och kontroll av kapselns komponenter, liksom hela systemet, ännu inte är helt klara. SKB fortsätter utvecklingen av konstruk- tionsförutsättningarna för kapseln och en sammanställning av kap- selns hållfasthet och skadetålighet (designanalys) har pre- senterats.28 Acceptanskriterier för systemet och driften är ännu inte fastställda och arbetet med att specificera dessa kriterier pågår. Arbetet med att precisera konstruktionsförutsättningar för kapseln fortsätter. Kapselns barriärfunktion i förvaret beror bl.a. på för- mågan hos koppar att motstå korrosion och på gjutjärnsinsatsen som ger kapseln en hög hållfasthet. Kapseln ska motstå en isosta- tisk belastning på 45 MPa, som är summan av svälltryck i bufferten, grundvattentryck och hydrostatisk tryck under en glaciation. Koppar- höljet ska bestå intakt efter en skjuvrörelse i berget. Seghet och plastiska egenskaper hos gjutjärnsinsatsen behöver ytterligare verifieras med nya försök. I tillverkning av gjutjärns- 25Kärnavfallsrådet (2007), Tid för slutförvaring av kärnavfall – samhälle, teknik och natur. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38). 26SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 27SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 28Johansson, M., Raiko, H., , H. och , R. (2010), Design analysis report for the canister. SKB TR 10-28. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet insatser är syftet att få de mekaniska egenskaperna i hela insatsen att motsvara ställda krav. Genom att öka förståelsen för gjutpara- metrar och materialets mikrostruktur bör kopplingen till meka- niska egenskaper såsom brottöjning och brottseghet utvärderas. I insatsen kan storleken på en kritisk defekt i ett ogynnsamt fall til- låtas ha ett djup på , vilket ställer stora krav på oförstö- rande provning av insatsen. Oförstörande provning av insatser, kopparkomponenter och förslutningssvetsar bör fortsätta genom utveckling av teknik, metodik för karakterisering och storleksbestämning av defekter. Också teknik för att åstadkomma relevanta defekter i testblock (både i koppar och i gjutjärn) är viktiga och nödvändiga för verifie- ring av provningssystemet med hjälp av demonstration på test- block. Sambandet mellan materialstruktur och ultraljudsprovning måste fastställas. Programmet att minimera förekomsten av svets- defekter i förslutningssvetsning är viktig samt utveckling av oför- störande provning för detektering av svetsdefekter. Svetsdefekter har inverkan på mekaniska egenskaper och mekanisk integritet av kapseln, särskilt på krypduktiliteten. Förekomsten av oxidpartiklar i svetsen vid friktionsomrörningssvetsning är viktig för krypegen- skaper liksom utsträckning av foglinjeböjning i svetsen. Prov- ningstekniken bör utvecklas så att detekterade defekter karakteri- seras med avseende på de egenskaper som är viktiga för att säker- ställa kapselns integritet. Kopparkapslarna ska innesluta det använda kärnbränslet och där- efter deponeras i slutförvaret när de uppfyller de acceptanskriterier som är ställda för tillverkning och provning. Enligt SKB beskriver kapselns initialtillstånd de egenskaper som kapslarna har när de pla- cerats i deponeringshålen och inte kommer att hanteras mer. I säkerhetsanalysen ingår långsiktiga förändringar såsom korrosion, deformation och krypning hos kapselns kopparhölje och insats. För att begränsa korrosion av insatsen ska mängden av vatten i kapseln begränsas till och luften i kapseln ersättas med argon (> Ar). Korrosion innebär att vätgas utvecklas och vätets effekt både på materialegenskaperna för segjärn och koppar måste studeras. Väteupptagning i kapselmaterial måste analyseras med hänsyn till både korrosionsmekanismer och strålningens inverkan Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet Väte påverkar mekaniska egenskaper, speciellt krypning. Koppars krypegenskaper har ännu inte fastställts tillräckligt. Krypegenskaper hos t.ex. svetsar är inte karakteriserade och inver- kan av kallbearbetning och fleraxliga spänningstillstånd behöver studeras mer. En validerad krypmodell med fundamentala ekva- tioner och implementering i modeller med finita elementmetoden fattas ännu och beräkningar för fullstor kapsel behövs. Inverkan av fosfor, svavel, syre och väte på koppars krypegenskaper måste stu- deras vidare. Forskning för att få en fördjupad förståelse för kop- pars materialegenskaper bör genomföras. Kopparkorrosion i rent och syrgasfritt vatten har diskuterats mycket och har i tidigare kunskapslägesrapporter redovisat sina synpunkter.29,30,31 Kärn- avfallsrådet har genomgående försökt att hitta förklaringsmodeller som kan tjäna som utgångspunkt dels för konstruktiva samtal som alla kan acceptera, dels för hur de experimentella resultaten kan tolkas. ger i denna rapport ett förslag på en reaktions- mekanism som möjligen kan utgöra en startpunkt för en fördjupad diskussion i de forskargrupper som undersöker kor- rosion av koppar i rent syrgasfritt vatten och söker en rationell för- till resultaten. Reaktionsmodellen kan sammanfattas i nedan- stående illustration (Figur 2). Som framgår av figuren kan ett tänkt förlopp indelas i ett antal delsteg som följer på varandra. 29SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 30SOU 2011:14 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011- geologin, barriärerna, alternativen. 31SOU 2010:6 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet Korrosionsmekanism för koppar i vatten H H H H H H Cu (s) + Cu(OH)2 Reaktionsmodellen är avsedd att utgöra en utgångspunkt för dis- kussioner om tänkbara orsaker till att vätgas har utvecklats i en rad laboratorieförsök. Hydratisering av ytan innebär att det bildas ett diffust lager av adsorberade vattenmolekyler som beror av deras bipolära struktur. Nästa steg, hydroxyleringen, innebär att ett antal vattenmolekyler närmast ytan ger protoner (H+) till lösningen och bildar hydro- xidjoner (OH-) som adsorberas på kopparatomer i gränsytan mot vattnet. Dessa protoner kan eventuellt medverka till att dessa kopparatomer oxideras och då bildas CuOH(s) som utfälls på ytan. CuOH(s) är inte beständig i kontakt med vatten och kan omvand- las till utfälld Cu2O (2CuOH => Cu2O + H2O) eller dispro- portioneras. Kinetik och omfattning av de fasta korrosionspro- dukterna (CuOH och Cu2O) påverkas starkt av partialtrycket av vätgas. anser att den viktigaste diskussionen gäller kopparkorrosion i den miljö som långsiktigt dominerar i förvaret, dvs. när syrgasen minskar och slutligen har förbrukats i förvaret. Kopparkorrosion i syrgasfri miljö resulterar alltid i vätgasutveck- ling och vätgastrycket blir därför en avgörande parameter. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet trycket uppnår en viss nivå upphör korrosionen. Väte kan absorberas i koppar och vätets inverkan på kopparmaterialets egenskaper, t.ex. krypning, kan då bli viktig.32 Väte i OFP koppar är troligen i form av gasmolekyler, eftersom väteinnehållet (gräns < 0,6 ppm) över- stiger lösligheten av väte i koppar. Spänningskorrosion i koppar kan ske när det råder speciella för- hållanden med avseende på dragspänning, aerob miljö och vissa föroreningar (ammonium, nitrit, osv.) samt mycket långsam töj- ningshastighet. Spänningskorrosion uppträder i närvaro av en Cu2O/CuO – komplex film på kopparytan. För att kunna utesluta spänningskorrosion måste den mekanism som är orsaken till spän- ningskorrosionen vara noggrant utforskad. Spänningskorrosion av koppar uppkommer speciellt i nitritlösningar. SKB använder trös- kelvärden för koncentrationer av nitrit, ammonium och acetat i analysen. Tröskelvärden från korta laboratorieförsök är otillförlit- liga och mekanismen för spänningskorrosion i dessa miljöer måste studeras för att förstå hur tillförlitliga dessa tröskelvärden för spänningskorrosion verkligen är. har motiverat behovet av att inverkan av gammastrålning på korrosion av koppar studeras. har SKB börjat med forskning i rent vatten under kvävgasatmosfär vid olika stråldosrater. Korrosionsmekanismen i samband med gammastrålning bör studeras noggrant, t.ex. bör morfologin av filmtillväxt, lokal korrosion och möjlig väteupptagning i koppar utredas. , M., Raiko, H., , H. och , R. (2010), Design analysis report for the canister. SKB TR 10-28. (2007), Tid för slutförvaring av kärnavfall – sam- hälle, teknik och natur. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38). Rap- port 2007:3. SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 32 Yagodzinskyy, Y. et al. (2012),Hydrogen-enhanced creep and cracking of oxygen-free phosphorous-doped copper. Scripta Materialia 67, sid. 931–934. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. SOU 2011:14 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011: geologin, barriärerna, alternativen. SOU 2010:6 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. Yagodzinskyy, Y. et al. (2012), Hydrogen-enhanced creep and cracking of oxygen-free phosphorous-doped copper. Scripta Materialia 67, sid. 931–934. 4.4Buffert, återfyllning och förslutning De viktigaste uppgifterna för bufferten är att förhindra att koppar- kapseln utsätts för ett direkt flöde av grundvatten och att filtrera bort så mycket som möjligt av korrosiva joner, kolloider och mikroorganismer. Tanken är att bentoniten ska absorbera grund- vatten och svälla tills dess att den fyller ut alla tomrum och tränger in i sprickor i omgivande berg. ska densiteten öka till en nivå av /m3 varpå bufferten blir mycket tät. Bentonit- bufferten har en unik roll bland barriärerna eftersom det är en för- utsättning att den efter deponering i förvaret måste förändras för att få sin optimala funktion. SKB har i ansökningarna för Kärnbränsleförvaret angett kon- struktionsförutsättningar för bufferten som omfattar en lägsta halt av lermineralet montmorillonit, 75–av den totala torr- vikten. Dessutom finns krav på maximalt innehåll av organiskt kol (), total-svavel (< ) och sulfid ( 0.5 pro - cent). Den installerade buffertens vattenmättade densitet ska vara 1950–/m3. Det senare har tidigare kritiserats av Kärnavfalls- rådet som framhåller att denna konstruktionsförutsättning inte är verifierbar och därför inte har någon egentlig funktion. Enligt Fud-program 2013 planerar SKB att ersätta kravet på buf- fertdensitet med ett krav på minsta och största mängd buffert- material i ett deponeringshål och hur dessa får fördelas vid depone- ringstillfället. Det är ett krav som är mycket svårt att bedöma värdet av och som måste förklaras ytterligare för att det ska kunna utvärderas. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 4.4.2Utveckling och kvalitetskrav för buffert och återfyllning Det är enligt rådets uppfattning ändamålsenligt att som utgångs- punkt för SKB:s forskningsprogram om buffert och återfyllning undersöka och fastställa de processer och åtgärder som ska leda till att konstruktionskraven uppfylls. Dit hör i tur och ordning att optimera mineralsammansättning med tillåtna föroreningar i ben- toniten, porvattensammansättning i bentoniten, tillverkning av block och pellets för deponeringshål och återfyllning, vattenmätt- ning och svällning, erosion under vattenmättningsfasen och efter glaciation, inverkan av γ - strålning i förva- ret, transportmekanismer för joner från grundvattnet och radio- nuklider från en skadad kapsel, frysning och upptining av bento- nitblock och pellets i återfyllningen samt kemisk och fysikalisk stabilitet på lång sikt. Det är hur väl SKB har fokuserat på och lyck- ats med att klarlägga oklarheter omkring dessa processer och åtgär- der i forskningsprogrammet som ska bedömas. Tiden i slutförvaret kan alltså definieras i olika tillstånd som vart och ett omfattar ett antal processer som definierar utvecklingen i förvaret och hur väl det uppfyller sin uppgift att långsiktigt isolera det använda kärnbränslet från omgivningen (Figur 3). Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet + O2 + CO2 Cu2(OH)2CO3 +H2O När det gäller buffert och återfyllning kan utvecklingen beskrivas med nedanstående tillstånd: För bentonitbufferten gäller t.ex. krav på och kontroll av ben- tonitens innehåll av och föroreningar, förbehandling (tillsats av vatten, malning), kompaktering av block, ringar och pellets, logistik i samband med intern transport av bentonitleror av olika kvalitet och förvaring av färdiga komponenter före deponering. Ringar av kompakterad bentonit deponeras tillsammans med kopparkapslar vilket innebär att bufferten utsätts för strålnings- värme och - strålning från kapseln. Vattenmättning och sväll- ning påbörjas och avslutas inte förrän bufferten har nått sitt ide- altillstånd. Det sker en övergång från oxiderande (oxisk) till reducerande (anoxisk) miljö genom att syrgas i olika former förbrukas bl.a. genom reaktioner med föroreningar. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet Block och pellets i buffert och återfyllning kan utsättas för erosion om grundvattenflödet är stort. Bufferten har vattenmättats, svällt och uppnått önskad densitet. Temperaturgradienten genom bufferten har minskat eller för- svunnit och mineraltransporter i bentoniten har orsakat föränd- ringar i mekanisk hållfasthet och hydrologisk konduktivitet. Miljön i bufferten är reducerande. Korrosiva ämnen från grundvattnet har transporterats in i bufferten och kommer långsamt att diffundera närmare kapseln. Buffert och återfyllning är nu rustade att fullfölja sin uppgift som kopparkapselns beskyddare. Det innebär att de ska kunna skydda kapseln och hantera framtida klimatvariationer (frysning och upptining), mindre jordbävningar och utgöra hinder för radionuklidtransport från en eventuellt skadad kapsel. Krav på optimal mineralsammansättning i bentoniten och övre gräns för föroreningar Det är viktigt att bentonitleran i buffert och återfyllning har rätt innehåll och kvalitet. Det finns en rad tydliga krav på bentonitens kvalitet innan den har levererats till SKB och produktionen av ringar, block och pellets har startat. Bentonit är en naturlig produkt och består av en blandning av med olika egenskaper och innehåller dessutom naturliga föroreningar. Bentonit från olika leverantörer kommer därför att ha något olika egenskaper och SKB måste ställa upp väl avvägda kriterier för sammansättningen för att få optimala egenskaper. SKB:s slutsatser av granskningsrapporter från SSM och av Fud-program 2010 gäller förbättrade kriterier för halter av andra ämnen (än kol och svavel) i bentoniten liksom för viktiga egen- skaper som tätningsförmåga, piping och erosionsstabilitet. Detta är i enlighet med de krav som ställt i en rad tidigare granskningar33 av SKB:s Fud-program som bl.a. inne- höll nedanstående rekommendationer: 33 Exempelvis SOU 2002:63 Kärnavfall – forskning och teknikutveckling. KASAM:s yttrande över SKB:s FUD-program 2001, SOU 2005:47 Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. KASAM:s yttrande över SKB:s FUD-program 2004 och SOU 2008:70 Slutförvaring av kärnavfall – yttrande över SKB:s Fud-program 2007. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet De viktigaste egenskaperna hos materialet i bufferten bör specificeras och gränsvärden med avseende på t.ex. svällningspotential, reten- tionsförmåga gentemot radionuklider, kemisk stabilitet, hydraulisk diffusion, motståndskraft mot erosion samt halter av föroreningar (oorganiska såväl som organiska) bör fastställas. Mekanisk hållfasthet och kemisk stabilitet för kompakterade kompo- nenter i bufferten ska säkerställas.34 förslag och rekommendationer har stor relevans . Det gäller inte minst med tanke på de samstämmiga krav som uttalats av andra grans- kande instanser (SSM och ). Man kan fråga sig vilket experimentellt och teoretiskt underlag som ligger bakom den exakta nivån på dessa gränsvärden och halten av föroreningar i de bentonittyper som SKB utvär- derar. Vattenmättning och svällning av bentonitblock och pellets i buffert och återfyllning efter deponering är nyckelprocesser i utvecklingen av förvaret. SKB:s program för forskning och utveckling kring dessa processer är visserligen omfattande men fortfarande i huvud- sak på en övergripande mekanisk/teknisk nivå. Kunskapsutvecklingen på en molekylär lösningskemisk nivå är fortfarande bristfällig. Med tanke på hur centrala vattenmättningen och svällningen är för den långsiktiga säkerheten i förvaret bör kunskaperna fördjupas med fokus på de förhållanden som förväntas råda i förvaret. Vattenmättnadsprocessen har beskrivits i detalj i en rad rappor- ter från KASAM/från 2001 och framåt.35 På grund av strålningsvärmen från kapseln kommer en temperaturgradient att uppstå genom bufferten i deponeringshålet vilket betyder att temperaturen kommer att variera med avståndet från kapseln. Denna temperaturskillnad förväntas existera i uppemot 1 och kommer att påverka vattenmättnadsprocessen. Det gäller t.ex. joners diffusionskoefficienter som i allmänhet ökar med tempera- 34SOU 2008:70 Slutförvaring av kärnavfall – yttrande över SKB:s Fud- program 2007, sid. 66. 35SOU 2001:35 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet Del III Grundvatten i hårt berg och exempelvis SOU 2011:14 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011: geologin, barriärerna, alternativen. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet Joner med hög rörlighet, i synnerhet klorid och kalcium, påverkas starkt av en temperaturhöjning. Diffusion av natrium beror i hög grad på rörligheten av anjoner som t.ex. den tvåvärda sulfatjonen, SO42- vars diffusionskoefficient är relativt oberoende av temperatur och salthalt, och är en tiopotens lägre än motsva- rande värden för klorid och kalcium.36 Det är intressant att konstatera att SKB nu efter krav från SSM har insett att beskrivningen av vatteninflödet i bufferten och åter- fyllningen är otillräcklig. Liknande synpunkter har framförts av i en rad Fud-yttranden och kunskapslägesrappor- ter.37 Transportmekanismer för joner i bentoniten Bentonitbufferten har flera viktiga uppgifter och en av de viktigaste är att förhindra eller försvåra för korrosiva ämnen i grundvattnet att komma i kontakt med kopparkapseln. Det gäller t.ex. svavel- anjoner som vätesulfid (HS-) och sulfat (SO42-) som direkt eller indirekt kan initiera korrosion på lång sikt. En viktig faktor är den temperaturgradient som kommer att existera i bufferten . SKB bör öka sin kunskap om hur diffusionen av joner från grundvattnet påverkas av detta. SKB behöver förbättra sina kunskaper om kinetiken för trans- port av anjoner av svavel från grundvattnet genom bentoniten. Från oxiderande till reducerande förhållanden Det finns inget särskilt avsnitt i Fud-program 2013 om övergången från oxiska (oxiderande) till anoxiska (reducerande) förhållanden i bufferten. Det är egentligen förvånande eftersom anoxiska förhål- landen förväntas råda på lång sikt och är av stor betydelse för att bl.a. minimera korrosion av kopparkapseln. Hur snabbt och på vil- ket sätt det molekylära syret (O2) förbrukas är en viktig fråga i sammanhanget. beskrev osäkerheten i sin kun- skapslägesrapport och rekommenderade SKB att beskriva 36Martin, M., Cuevas, J. och Leguey, S. (2000), Diffusion of soluble salts under a temperature gradient after the hydration of compacted bentonite, Applied 17, sid. 55–70. 37Exempelvis SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010 och SOU 2010:6 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet mekanismer för syrgasförbrukning, hur fort detta går och vilken reducerande nivå som uppnås på sikt.38 Denna rekommendation gäller fortfarande. SKB förväntar sig inte några tidiga kapselskador och man anser därför att gastransport i bentonit är en prioriterad fråga. håller inte med om detta, för när grundvatten kommer i kontakt med kopparkapseln kommer korrosionsproces- serna igång och vätgas utvecklas. Kapseln skyddas från allvarlig korrosion så länge vätgasen kan hållas kvar nära kapselns yta. Hur fort och på vilket sätt som vätgasen diffunderar genom bentoniten är därför värdefull kunskap som SKB bör tillgodogöra sig. anser det angeläget att SKB fortsätter kunskaps- uppbyggnaden på en molekylär nivå om hur dessa för slutförvaret så betydande processer i buffert och återfyllning sker under varie- rande förhållanden. Ett övervakningssystem behöver utvecklas för att följa utvecklingen i några utvalda deponeringshål under drift- tiden.39 Bland de parametrar som kan mätas i bufferten finns tryck mot kapseln på olika nivåer genom vattenmättning, syrgasförbruk- ning som ska ge reducerande förhållanden och temperatur på olika avstånd från kapseln. Vattentransport och svällning av bentoniten innebär också en risk för kanalbildning (piping) och erosion. Det är i dessa fall bentoni- tens hållfasthet i form av ringar, block och pellets som är viktig, vilket i sin tur beror på mineralsammansättningen, mängden föroreningar och densiteten efter kompaktering. Kompakterings- metoden (enaxlig eller isostatisk pressning) kan också påverka 38SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 39Läs även under kapitel 4.1.3. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet buffertens motståndskraft mot erosion genom att homogeniteten blir olika. Risken för en omfattande erosion och piping torde vara störst när bentoniten har fått svälla utan tillräckligt högt mottryck, eftersom det innebär att den får en geléartad och lös konsistens där partiklarna lätt delas upp och transporteras av vattnet.