sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Utredningens bedömning är att den om- bildningsprocess som finns i försäkringsregleringen är mer kompli- cerad och kostsam än den omvandlingsprocess som utredningen före- slår. Konsekvenser för tjänstepensionskassorna relaterade till det för- stärkta kapitalkravet – som inte är av administrativ karaktär – behand- las i avsnitt 17.2.4. De administrativa kostnaderna för tjänstepensionskassorna kommer att variera beroende på bl.a. tjänstepensionskassans storlek och be- fintliga organisation. Vid en omvandling kommer tjänstepensions- kassorna i grunden att drabbas av samma slags administrationskost- nader som försäkringsföretagen (se avsnitt 17.2.3). Utredningen gör dock bedömningen att de administrativa kostnaderna utslaget per medlem kan bli något högre för tjänstepensionskassorna, på grund av att tjänstepensionskassorna generellt sätt är mindre än försäk- ringsföretag. Vidare har tjänstepensionskassorna generellt mindre förvaltat kapital än försäkringsföretagen vilket innebär att de har mindre organisationer, och att de därför i samband med en omvand- ling kanske måste anlita externa konsulter i större utsträckning än vad som är nödvändigt för försäkringsföretagen. Om en tjänstepensionskassa väljer att inte omvandla sig till en tjänstepensionsförening måste kassan ombildas till en försäkrings- förening eller träda i likvidation. Om ombildningen sker till en för- säkringsförening kommer kassan troligen att drabbas av något högre administrativa kostnader på grund av en mer komplicerad ombild- ningsprocess, jämfört med de administrativa kostnader som uppstår vid en omvandling till en tjänstepensionsförening. Förslaget innebär att försäkringsföretag har möjlighet att omvandla sig till tjänstepensionsföretag. Det finns två huvudtyper av försäk- ringsföretag som kan komma ifråga för omvandling. 1.Försäkringsföretag som i princip endast meddelar tjänste- pensionsförsäkring eller enbart tilläggsförmåner i form av sjuk- och efterlevandeskydd samt vissa typer av gruppförsäkringar (redan renodlade företag). 2.Försäkringsföretag som bedriver s.k. blandad verksamhet, dvs. de meddelar tjänstepensionsförsäkringar och övriga försäkringar eller tilläggsförmåner i form av sjuk- och efterlevandeskydd, vissa typer av gruppförsäkringar samt andra skadeförsäkringar (blan- dade företag). Gemensamt för de båda huvudtyperna av försäkringsföretag är att deras verksamhet måste vara förenlig med tjänstepensionsdirektivets krav på verksamheten för att företaget ska kunna få tillstånd att omvandlas, och då framförallt direktivets krav på att verksamheten i ett tjänstepensionsinstitut enbart ska bestå i tillhandahållande av tjänstepensionsförmåner som har sin grund i överenskommelser på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund kan det sägas att en om- vandling förutsätter en renodling av verksamheten i de företag som bedriver blandad verksamhet. Den nödvändiga renodlingen kan t.ex. ske genom att företaget av- yttrar sådan verksamhet som inte är förenlig med direktivets krav avseende tjänstepensionsinstitut, vilket kan ske genom t.ex. bestånds- överlåtelser eller delning. Beståndsöverlåtelser är en möjlighet för alla försäkringsföretag, men det finns här vissa praktiska begränsningar. Även om företagen kan dela upp upparbetade överskott kan det vara komplicerat och kostsamt för företaget att säkerställa att det kvarvarande kollek- tivets rätt inte försämras, försäkringstagarnas rätt i det överlåtande beståndet inte försämras samt att försäkringstagarnas rätt i det över- tagande företaget inte försämras, vilket är ett krav för att få tillstånd för beståndsöverlåtelsen. (SOU 2011:64) har belyst denna problematik i samband med överskottshantering. Överlåtelser av delbestånd kan också medföra vissa skattekon- sekvenser eftersom inkomstskattelagen regler om skatteneutralitet främst tar sikte på överlåtelse av ett helt försäkringsbestånd. Utred- ningen anser sig dock inte kunna bedöma de skattemässiga kon- sekvenserna eftersom de utgår från respektive företags skattemässiga status. Allternativet delning av företag är endast tillgängligt för de försäkringsföretag som bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. De aktiebolagsrättsliga reglerna samspelar med de skattemässiga reg- lerna om delning (fission) som syftar till att uppnå skattemässig neutralitet och kontinuitet. Samma problematik som finns vid be- ståndsöverlåtelser avseende överskottshantering och att försäkrings- tagarnas rätt inte får försämras är även relevant vid delning av verksamheten. Delning av bestånd kan också medföra merkostnader i form av dubbla organisationer, bemanningsproblematik samt ökade kost- nader relaterade till mervärdesskatt. De kan också leda till utländsk skatt på investeringar utanför . Regler om delning saknas i lagen om ekonomiska föreningar, vilket innebär att ömsesidiga försäkringsföretag och försäkrings- föreningar inte kan använda sig av denna möjlighet för renodling. Utredningen noterar dock att föreningslagen är föremål för en över- syn. Utredningens bedömning är att det i första hand måste anses vara företagets högsta beslutande organ, dvs. förenings- eller bolags- stämma, som har att göra bedömningen av om kostnaderna för en renodling av verksamheten är acceptabla i förhållande till de för- och nackdelar som kan finnas med en anpassad reglering för den ren- odlade verksamheten. De administrativa kostnaderna för de försäkringsföretag som väljer att omvandla sig kommer att variera beroende på försäkringsföreta- gets storlek och befintliga organisation. Avgiften till idag10 för ansökan om ombildning från icke-vinstutdelande till vinstutdelande uppgår till 540 000 kro- nor. Avgiften för att beviljas tillstånd att bedriva försäkringsrörelse uppgår till . Utredningen gör bedömningen att av- giften till för prövning av ett omvandlingsärende torde komma att ligga på ungefär samma nivå som ett ombildnings- ärende. Till det kommer registreringsavgifter till på . Den nya tjänstepensionsrörelselagen innebär att företaget måste uppdatera sig om det nya regelverket och genomföra utbildnings- insatser i organisationen. De nya kraven på beräkning av ett riskkänsligt kapitalkrav kan komma att kräva en del systemanpassningar. Här ska dock noteras att i vart fall vissa företag redan har gjort en del anpassningar till följd av kraven på förberedelser inför genomförandet av Solvens II- regelverket. Kostnaderna för systemanpassningar påverkas av vilken har . En del företag har relativt ålderdomliga IT-system, medan de företag som har startats van- ligtvis har mer moderna system. har avvaktat med att genomföra anpassningar av sina system, eftersom det har funnits – och finns – osäkerhet kring de slutliga regelkraven. De nya företagsstyrnings- och riskhanteringreglerna innebär att företagen kan komma att behöva ta fram nya styrdokument, och genomföra särskilda utbildningsinsatser. Företagsstyrnings- och risk- bedömningsreglerna kan innebära att styrelsernas kompetens måste förstärkas. Detta kan medföra krav på ökade styrelsearvoden. De nya företagsstyrningsreglerna innebär att nya funktioner måste inrättas i de företag som inte redan har denna typ av funktioner. Utredningen anser att det inte är osannolikt att det i många företag kan komma att krävas i vart fall någon eller några nyanställningar för att företagen ska kunna leva upp till de nya kraven. Den nya årsredovisningslagen för tjänstepensionsföretag som före- slås innebär att berörda måste uppdatera sig om det nya regelverket och genomföra utbildningsinsatser i organisationen. Förslaget inne- bär också att vissa anpassningar måste göras av bland annat ekonomi- system och koncernredovisningssystem, mallar för årsredovisningar samt ekonomihandböcker. Om ett försäkringsföretag väljer att omvandla sig innebär det att årsredovisningslagen för tjänstepensionsföretag ska tillämpas vid 10 Se om avgifter för tillstånd. det årsskifte som tillståndet erhålls. Det innebära troligtvis en del omarbetning av nyckeltal, jämförelsetal, anpassning och förklaringar till olika finansiella uppgifter som kommuniceras på webben, om- arbetning av pressmeddelanden, omarbetning av interna mallar för prognoser och budgetar samt olika dokument till styrelsen. I samband med en omvandling kan företaget behöva genomföra ändringar av sin firma (namn). Det innebär att trycksaker, broschyrer, avtal m.m. kan behöva uppdateras i de fall hela namnet används. Här kan nämnas att utredningen, i syfte att så långt möjligt minimera de administrativa kostnaderna, föreslagit särskilda övergångsregler kring användande av firma. Ett omvandlat företag kan behöva infor- mera olika avtals- och samarbetspartners om ändrad associations- form. Utredningen anser att de administrativa kostnaderna för en om- vandling ska ses som en helhet, eftersom det är svårt att uppskatta kostnaderna för varje delmoment för sig. Enligt utredningen bör de administrativa kostnaderna också ställas i relation verksamheten i övrigt. Om ett försäkringsföretag med en balansomslutning uppskattar sina kostnader för en omvandling till och har 2,5 miljoner kunder innebär det en kostnad med per kund första året. Om hälften av kost- naderna avser investeringar i IT-system av engångskaraktär innebär det en framtida kostnad på per kund och år. Om kost- naden uppskattas till under samma förutsättningar uppgår de initiala kostnaderna till per kund och år och de framtida kostnaderna till per kund och år. 17.2.4Konsekvenser relaterade till nya kapitalkrav Utredningen föreslår en förstärkt solvensreglering, dvs. att den nu- varande solvensregleringen för de aktuella företagen ska komplet- teras med ett riskkänsligt kapitalkrav. Eftersom den slutliga ut- formningen av detaljerna i det riskkänsliga kapitalkravet förutsätter tillgång till marknadsdata m.m. som inte har varit möjligt att ta fram inom ramen för utredningens arbete, har utredningen föreslagit att ska ges i uppdrag att genomföra en s.k. förstudie kring det föreslagna kapitalkravet. Mot denna bakgrund anser ut- redningen att de mer exakta konsekvenserna av det riskkänsliga kapitalkravet bäst hanteras inom ramen för dessa förstudier. På ett mer övergripande plan kan dock sägas att utredningens ambition har varit att det riskkänsliga kapitalkravet ska medföra den konsekvensen att tjänstepensionsföretagen – såväl betraktade som grupp som var för sig – ska få rätt kapitalkrav utifrån de risker som finns i verksamheten och de övriga hänsyn som behöver tas vid den närmare kalibreringen av den samlade solvensregleringen. Den huvudsakliga delen av tjänstepensionsmarknaden regleras genom kollektivavtal (). Det är kollektivavtalsparterna som har skapat denna marknad genom att ingå kollektivavtal och parterna kan också i stor utsträckning påverka hur denna marknad fungerar, genom att ingå nya överenskommelser. I omfattar de kollektivavtalade pensionsplanerna av den arbe- tande befolkningen, omkring fyra miljoner arbetstagare. Anslut- ningen till en tjänstepensionsplan sker vanligtvis automatiskt. En arbetstagare som arbetar vid ett företag som har ingått kollektivavtal omfattas automatiskt av den överenskommelse om tjänstepension som arbetsgivaren är bunden av, oavsett om arbetstagaren är med- lem i en facklig organisation eller inte. Marknaden för tjänstepensioner kan delas upp i två delmark- nader. Marknaden för pensionsutfästelser som har sin utgångspunkt i arbetsmarknaden och utgörs av ett utbud av pensionsförmåner från arbetsgivare och efterfrågan från arbetstagare. Marknaden för tryg- gande av utfästelser som består av arbetsgivarnas efterfrågan på tryggande av pensionsutfästelserna. Marknaden för pensionsutfästel- ser torde inte i sig påverkas av utredningens förslag, medan mark- naden för tryggande av utfästelser däremot i viss mån kommer att påverkas. Utredningens förslag innebär att utbudet av företag som verkar inom denna marknad med tillämpning av bestämmelserna i tjänstepensionsdirektivet kommer att kunna bibehållas, men också utökas med helt nya tjänstepensionsföretagsformer. I vilken utsträckning det kommer att bildas nya tjänstepensions- företag och i vilken utsträckning företagen kommer att utnyttja möjligheten till omvandling är svårt att bedöma, och kommer natur- ligtvis ytterst att påverkas av bl.a. kollektivavtalen och i vilken mån den framtida regleringen baserad på det reviderade tjänstepensions- direktivet kommer att utgör ett mer anpassat och därmed bättre regelverk för renodlad tjänstepensionsverksamhet än försäkrings- regleringen eller regleringen för de andra tryggandeformerna. 17.4Konsekvenser för samhälle och staten Utredningens förslag bedöms inte få någon direkt eller betydande påverkan på samhällsekonomin. Mot bakgrund av att regleringsför- slagen berör företag som förvaltar betydande tillgångar kan förslagen påverka finansmarknaderna på såväl kort som lång sikt. Utred- ningen anser dock att dessa konsekvenser inte kan bedömas förrän de slutliga kraven i såväl tjänstepensions- som försäkringsregleringen har slagits fast och det finns mer tydliga indikationer på hur regel- verken kommer att användas. I följande avsnitt beskrivs konsekvenser för myndigheter som berörs av utredningens förslag. Enligt förslaget ska vara registreringsmyndighet och föra ett tjänstepensionsföretagsregister. har angivit i sitt remissvar till Solvens II-utred- ningen att resursåtgången och kostnaderna för att införa nya regler för tjänstepensionsföretag med allt vad det medför avseende utveck- ling och modifiering av befintliga datasystem, utbildning av personal samt framtagande av ny information kan bli relativt omfattande. bedömde då att kostnaderna vid en preliminär beräk- ning kunde komma att uppgå till 2, . Utredningen ser inget skäl till att göra en annan bedömning. angav vidare att då det rör sig om ett relativt litet antal registreringsärenden för de aktuella objekten är det inte rimligt att anta att utvecklingskostnaderna kommer att täckas av framtida registeringsavgifter. kostar det att registrera ett aktiebolag.11 Det innebär att cirka 1 300 företag måste registrera sig för att kostnadstäckning ska uppnås. Utredningen gör samma bedömning som om att kostnaderna inte kan finansieras via avgifter utan måste till största delen finansieras på annat sätt. 11 Se om avgifter. Enligt förslaget ska vara tillsynsmyndighet för tjänstepensionsföretagen och det föreslås också bemyndiganden på en rad olika områden. Det innebär att bl.a. måste anpassa sitt tillsynsarbete och sina föreskrifter. Det kan dock här noteras att det finns likheter mellan det nuvarande regelverket och den reglering som utredningen föreslår. Utredningen föreslår också att ska ges i uppdrag att genomföra s.k. förstudier kring den mer detaljerade beräkningen av det riskkänsliga kapital- kravet. Utredningen gör bedömningen att det sammantaget rör sig om ett relativt omfattande arbete och att därför troligtvis kommer att vara i behov av extra resurser. Till detta kommer att eventuella omvandlingar av tjänstepensions- kassor och försäkringsföretag kan antas komma att kräva ett om- fattande och mycket resurskrävande arbete, vilket i sig kan innebära behov av extra resurser . tillsynsansvar innebär att inrapporteringen till inspektionen och webbsidor måste ändras och uppdateras. Detta kräver vissa utbildningsinsatser, både internt och externt. Dessa kostnader är till sin natur av mer engångskaraktär. Utredningen upp- skattar dessa kostnader till någon eller några (varav systemutvecklingskostnader står för största delen). Eftersom den föreslagna tjänstepensionsföretagsregleringen kom- mer att vara en egen sektorreglering gör utredningen bedömningen att med stor sannolikhet kommer att behöva mer resurser för hantering av den löpande tillstånds- och tillsyns- verksamheten. Utredningen bedömer dock att dessa resursförstärk- ningar till viss del torde kunna finansieras via de avgifter Finans- inspektionen tar ut för tillståndsverksamheterna. Resterande del bör ske inom befintliga budgetramar. Utredningen noterar att avgiftsförordningen måste ändras så att kan ta ut avgifter för att finansiera den löpande tillstånds- och tillsynsverksamheten av tjänstepensionsföretagen. 17.4.3Konsekvenser för övriga myndigheter Den myndighet som berörs förutom och Finansinspek- tionen är . Utredningens bedömning är att konsekvenserna för främst berör framtagande av ny information, uppdatering av webb- sidor och viss utbildning av personal. Utredningen uppskattar dessa kostnader till . 17.5Sociala och miljömässiga konsekvenser Utredningens bedömning är att förslaget inte får några sociala kon- sekvenser. De påverkar inte människors hälsa, levnadsförhållanden och trivsel. De påverkar inte heller arbetstagarens ställning eller gruppers åtkomst av arbetsmarknaden. Utredningens bedömning är vidare att förslaget inte påverkar företag och konsumenters miljöpåverkan. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. 45.Unik kunskap genom registerforskning. 47.Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. 48.Registerutdrag i arbetslivet. 49.Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 50.Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. 51.Nya regler om upphandling. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. 53.Material i kontakt med dricksvatten –myndighetsroller och ansvarsfrågor. –om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. 55.Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. 56.Genomförande av Omnibus II- direktivet. 57.En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Registerutdrag i arbetslivet. Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Genomförande av Omnibus II- direktivet. En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Synnerligen grova narkotikabrott. F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Nya regler om upphandling. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. Unik kunskap genom registerforskning.