sou · H2B384d4 · 2014-12-09 00:00:00 — Några framgångsfaktorer för att lyckas med detta uppgavs vara god samverkan mellan olika aktörer och ett starkt fokus på kundperspektivet så att de nya funktionerna och tjänsterna blir användarvänliga och ger reell nytta för elkund- erna. Regeringens proposition om stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och hållbart energisystem Regeringen överlämnade propositionen Stärkt kon- sumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) till . I propositionen redovisar regeringen ett stort antal åtgärder som syftar till att underlätta för elkonsumenter att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara elproduktion och att enklare kunna ladda sitt elfordon. I pro- positionen redovisas bl.a. förslag på inriktning för att fler elkon- sumenter ska få sin elkonsumtion timmätt, vilket i sin tur möjlig- gör elavtal med timpriser som gör att elkonsumenter kan anpassa sin elkonsumtion när priserna är som högst. Propositionen innehåller även en redovisning av kompletterande åtgärder i syfte att underlätta för nya aktörer att utveckla innovativa nya tjänster när fler elkonsumenter får timmätning. Bl.a. uttalas att elkon- sumenterna bör ges möjlighet att bestämma att tredje part ska kunna ta del av kundens mätvärden och att regeringen avser att ge i uppdrag att utreda förutsättning- arna för en konkurrensutsättning av marknaden för mätning av el. I propositionen anger regeringen även att ett införande av ett system med s.k. nettodebitering i syfte att underlätta för småskalig för- nybar elproduktion i anslutning till det egna hemmet bör utredas vidare. I propositionen anges dessutom att det bör bli enklare att bygga laddstolpar för elfordon och att marknaden för energi- tjänster bör utvecklas. Sammantaget redovisas i propositionen ett antal åtgärder som i förlängningen kommer att ställa högre krav på ett smartare elnät för att kunna dra nytta av att elkonsumenterna blir mer aktiva. I propositionen gjorde regeringen därför också bedömningen att bör dra nytta av de möjligheter som skapas av utvecklingen av smarta elnät eftersom en sådan utveckling bidrar till uppfyllelse av klimat- och energimål och ger förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden. I propositionen gjordes även bedömningen att kunskapen om smarta elnät behöver öka bland berörda aktörer och i samhället i stort samt att det kan finnas ett behov av att skapa en kunskapsplattform för att hålla samman och sprida kunskaper från framför allt forskning, utveckling och demonstration. I propositionen angavs vidare att samverkan bör stärkas mellan olika aktörer när det gäller utvecklingen av smarta elnät och att det oberoende samordningsråd som Energimarknads- inspektionen föreslagit kan spela en roll i sammanhanget. I pro- positionen angavs slutligen att en handlingsplan för smarta elnät bör tas fram. Behovet av samordningsråd, kunskapsplattform och en nationell handlingsplan för smarta elnät Som regeringen redan konstaterat i propositionen Stärkt kon- sumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem är utvecklingen av smarta elnät viktigt för att bidra till att regeringens politik inom olika områden uppnås, inte minst för att bidra till utvecklingen av ett uthålligt energisystem i enlighet med allians- partiernas överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik som presenterades i propositionen En samman- hållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163). Smarta elnät kan även bidra till att utveckla elmarknaden när fler aktiva elkonsumenter anpassar sin elkonsumtion till aktuella el- priser. En sådan ökning av den s.k. förbrukarflexibiliteten gynnar inte bara de mest aktiva elkonsumenterna, utan även kund- kollektivet som helhet genom lägre elpriser. Smarta elnät har även förutsättningar att generera tillväxt, sysselsättning och export- intäkter. Regeringen konstaterade att utvecklingen av smarta elnät i första hand måste vara marknadsdriven, men att utveck- lingen av smarta elnät går relativt långsamt, inte minst mot bakgrund av den potentiella samhällsnytta som utvecklingen kan medföra. För framgång behöver olika aktörer i samhället, såväl statliga myndigheter som näringsliv, bidra inom sina respektive ansvars- och verksamhetsområden. Om utvecklingen inom olika områden går i takt kan en större total samhällsnytta uppnås. Även kom- munerna har här en viktig roll att spela genom ansvaret för den fysiska planeringen. Genom att integrera smarta elnät i planering och byggande av hållbara städer, t.ex. som i fallet staden, finns potential både för bättre genomslag för nätets möjlig- heter och intressanta synergieffekter med annan infrastruktur. Statens kompetens och resurser är nödvändiga för att det ska kunna etableras smarta elnät med tillräckligt skydd, något som även bidrar till att skapa förtroende hos användarna. Det är regeringens bedömning att det finns såväl stora som små utmaningar om ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät: Det saknas ett forum för en verkligt bred samverkan mellan myndigheter, näringsliv och intresseorganisationer. En otydlig ansvarsfördelning mellan myndigheter kan försvåra utvecklingen av statliga insatser samt en effektiv dialog med näringslivet och andra intressenter. Avsaknaden av en nationell samsyn om den framtida utveck- lingen av elnäten medför en viss grad av osäkerhet för närings- livet, inklusive elnätsföretagen. Avsaknaden av en handlingsplan ökar risken för en utveckling baserad enbart på lokala initiativ, vilket kan innebära sub- optimeringar ur ett nationellt perspektiv. En låg prioritering och/eller dålig samordning av forskning, utveckling och demonstration inom området smarta elnät för- svårar för att utveckla konkurrenskraftig och kon- sumentvänlig teknik samt systemlösningar. Resultaten från forskning, utveckling och demonstration i andra länder kan inte heller alltid appliceras för de svenska elnäten eftersom utgångs- punkten måste vara nationella förhållanden, vilka i karaktäriseras av hög elförbrukning, hög andel kärnkraft och vattenkraft samt i huvudsak storskalig förnybarproduktion. Elkonsumenterna har generellt lågt förtroende för elmarknaden, för elleverantörer och elnätsföretag. Detta påverkar inställ- ningen till och förväntningar på det smarta elnätet. saknar konsumenterna relevant, lättillgänglig och begriplig information om sin elförbrukning och elpriser som de kan agera på. Svaga drivkrafter inbyggda i regelverket (nättariffer, m.m.) kan göra investeringar i den nya tekniken mer riskabla jämfört med investeringar i traditionell teknik. Brist på kunskap hos elmarknadens aktörer, framför allt elnäts- företagen, om framtidens krav på elnäten och om ny teknik och nyttan med den är ett hinder för utvecklingen. Ett närliggande problem är utmaningar vad gäller kompetensförsörjning för berörda aktörer, inklusive för elkraftteknikföretagen. De ekonomiska incitamentsstrukturerna med dagens regelverk försvårar utvecklingen genom att kostnaderna för de invester- ingar som krävs kan behöva finansieras av en aktör medan intäkterna tillfaller en annan. Den nya tekniken kräver att it- och informationssäkerhet samt frågan om personlig integritet omhändertas i ett tidigt skede. Med tanke på områdets systemkaraktär är standardisering av central betydelse och svenska intressenter bör i större utsträck- ning beakta och delta i aktuella internationella och europeiska standardiseringsprojekt som berör smarta elnät, för att påverka och för att tidigt hämta hem relevant kunskap. Det saknas en samlad bild av vad som görs i inom området smarta elnät vilket gör att i internationella sam- manhang inte syns i den utsträckning som motsvarar vad som faktiskt görs. De saknas även ett tydligt och samlat svenskt syn- sätt på smarta elnät. En bättre sammanställning och tydligare nationellt synsätt skulle underlätta främjandet av svenskt kunnande och teknik för en internationell publik. Ett nationellt samordningsråd för smarta elnät tillsätts med upp- drag att etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om elnätets utveckling och om smarta elnät bland berörda aktörer och i samhället i stort. bör dra nytta av de möjligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät. Utvecklingen bidrar till att nå klimat- och energi- mål samt kan ge förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden. kan produkter, tjänster och systemlös- ningar inom smarta elnät utvecklas till en svensk tillväxtbransch och därmed bidra till sysselsättning och exportintäkter. Samord- ningsrådet ska ansvara för att en nationell kunskapsplattform etableras för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper från bl.a. forskning, utveckling och demonstration om elnätets utveck- ling. ska ta fram ett förslag på nationell hand- lingsplan för smarta elnät. Samordningsråd för smarta elnät ska etablera en nationell kunskapsplattform och ta fram ett förslag på handlingsplan för smarta elnät. För detta arbete ska samordningsrådet involvera en bred representation av olika berörda aktörer och intresseorganisationer i samhället. ska stimulera till informationsutbyte och ökad samverkan mellan dessa aktörer, framför allt mellan myndigheter och företag och mellan företag i olika branscher. ska även stimulera till diskussion om vissa strategiska frågor, exempelvis behov av justeringar i regelverk, behov av och deltag- ande i standardiseringsarbete samt användning av standarder, hantering av it- och informationssäkerhet och integritet, krav på it- och kommunikationsinfrastruktur, behov av forskning, utveckling och demonstration inom området smarta elnät, kompetensförsörj- ning, kunskapsuppbyggnad, konsument-förutsättningar och beteenden, internationella frågor samt innovation, entreprenörskap och näringslivsutveckling och export- och investeringsfrämjande. ska så långt som möjligt se till att alla former av eventuell horisontell samverkan och informationsutbyte mellan företag, som sker med anledning av rådets verksamhet, noga prövas utifrån konkurrensreglerna och allmän lämplighet i syfte att främja en fungerande konkurrens. En viktig övergripande uppgift för rådet är att klargöra de eko- nomiska drivkrafterna, incitamentsstrukturerna och nyttofördel- ningsmekanismerna som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Smarta elnät är inte ett mål i sig utan utvecklingen måste motiveras av bidrag till målsättningar inom klimat- och energi- politiken och av den nytta som uppnås för elkonsumenterna, för näringslivet och för samhället i stort. Då elförsörjningen är en grundläggande förutsättning för ett fungerande samhälle är det även av vikt att leveranssäkerheten i ett samhällsperspektiv beaktas. ska vidare utgöra ett komplement och stöd till pågående insatser, inte ersätta dessa. ska ha en ordförande som ska leda rådets arbete och en vice ordförande. ska ha en samman- sättning som speglar viktiga perspektiv för utvecklingen, inklusive konsumentperspektivet. Näringslivets perspektiv ska inkludera flera berörda branscher som kraftteknik, it och energi samt både små och stora företag eftersom det är svårt att bedöma vilka företag och aktörer som kommer att kunna bli involverade i utvecklingen. ska knytas ett kansli för hantering av löp- ande verksamhet. knyts även en expertgrupp med representanter från . ska tillsätta dialogforum för olika frågekomplex som behöver behandlas för handlingsplanen. Representationen i varje dialogforum ska anpassas för den specifika frågeställningen men utgångspunkten ska vara så bred representation som möjligt. Det är viktigt att det finns en balanserad och proportionerlig sammansättning av de olika grupperna, så att till exempel både små och stora företag, företag i olika branscher och företag, konsumentintressen och myndigheter finns representerade. Vilka personer som finns representerade i olika konstellationer i arbetet ska offentliggöras, liksom vilken organisation eller vilket företag de företräder. Alla dagordningar, beslut och protokoll ska offentliggöras. Kansliet ska tillsammans med närmast berörd myndighet vara sammankallande för respektive dialogforum och kansliet ska tillsammans med varje dialogforum utarbeta det underlag som behövs till handlingsplanen. ska löpande hålla kontakten och vid behov koordinera sitt arbete med andra pågående statliga utredningar och processer inklusive regeringens aviserade digitaliseringskommis- sion, delegationen för hållbara städer, regeringens vindkraftssam- ordnare och plattform hos för del- tagande i ISGAN (). ska hålla sig uppdaterat om vilka åtgärder som vidtas inom ramen för regeringens miljöteknikstrategi. Beträffande arbetet med it- och informationssäkerhet ska samordningsrådet samverka med de myndigheter som ingår i Samverkansgruppen för informationssäkerhet dvs. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , Säker- /Certifieringsorgan för IT-säkerhet och Försvarsmakten/Militära underrättelse- och säker-hetstjänsten. Beträffande kommunernas roll i utvecklingen ska samordningsrådet samråda med Kommuner och Landsting. ska ta fram ett förslag till nationell handlings- plan för smarta elnät. Därutöver ska minst en årlig avrapportering ske av uppnått resultat och eventuella rekommendationer. Kunskapsplattform för att öka kunskaperna om smarta elnät för smarta elnät ska ansvara för att en kunskaps- plattform etableras i syfte att öka kunskaperna om framtida krav på elnäten och om nyttan och möjligheterna med ny teknik. Mål- gruppen ska vara bred men fokus ska ligga på elmarknadens olika aktörer, sakägare och intresseorganisationer samt närmast berörda branscher. Kunskapsplattformen ska även utgöra en väg in för näringsliv och andra intressenter som söker olika sorts information om smarta elnät och som vill veta vilken myndighet eller organisa- tion som man ska vända sig till. Rent konkret ska kunskapsplatt- formen utgöras av en webbportal till vilken relevant information länkas. Webbportalen kan även utgöra samordningsrådets webb- plats. Webbportalen ska även tillhandahålla ett interaktivt forum som kan nyttjas för att inhämta synpunkter eller diskutera specifika frågeställningar. Webbportalen ska vidare utgöra en kanal för att på ett samlat sätt informera om svenska verksamheter inom smarta elnät i för en internationell publik. Till webbportalen ska knytas informationsverksamhet i form av seminarier och konferenser, framtagande av informationsmaterial riktat till olika aktörer, m.m. Särskild vikt ska läggas vid ny teknik för effektiv kommunikation och informationsutbyte. Samordnings- rådet ska ta fram en verksamhetsplan för de aktiviteter som ska utföras inom kunskapsplattformen. Verksamhetsplanen ska inne- hålla en kommunikationsstrategi, inklusive en sammanställning av prioriterade målgrupper och budget. För att undvika dubbel-arbete ska verksamhetsplanen ta hänsyn till den informationsverksamhet om smarta elnät som redan bedrivs av olika intressenter. Verksam- hetsplanen ska även svara upp mot samordningsrådets uppdrag att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för smarta elnät. ska ansvara för samordning av det praktiska genomförandet. Den kunskapsbas som verksamheten ska grundas på är bl.a. erfarenheter från genomförda, pågående och planerade aktiviteter och studier inom smarta elnät i . Även lärdomar från inter- nationella projekt ska inhämtas och på lämpligt sätt nyttjas i verk- samheten. Ett särskilt fokus ska även läggas vid att öka kunskapen om konsumentperspektivet i syfte att säkerställa att utvecklingen av smarta elnät utgår från konsumenters förutsättningar så att de potentiella vinsterna kan uppnås och så att de kommer elkonsument- erna till nytta. Nationell handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i ska ta fram ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . Handlingsplanen ska beskriva hur på bästa sätt ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Handlingsplanen ska lägga grunden för ett samlat svenskt synsätt på smarta elnät. Handlingsplanen ska varken begränsa konkurrensen på den avreglerade elmarknaden eller mark- naden för ny teknologi och ska omfatta alla delar och spännings- nivåer i elnätet. Handlingsplanen ska gälla till minst 2030 och vara flexibel så att uppdateringar är möjliga i takt med omvärlds- förändringar som innebär att planen behöver uppdateras. ska i förslaget till handlingsplan göra bl.a. följande: Redovisa ett eller flera framtidsscenarier för utvecklingen av elnät, inklusive smarta elnät, med tidsperspektivet fram till minst 2030. Kartlägga ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter för utvecklingen av smarta elnät samt kartlägga roller och driv- krafter för andra aktörer (inklusive kommuner och näringsliv). Vid behov kan handlingsplanen innehålla förslag till förtyd- liganden justeringar eller nya samarbetsformer. Redovisa eventuellt behov av förändringar i det nationella regel- verket, framför allt i elmarknadslagstiftningen, för att ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Analysera vilka nya affärsmodeller och typer av användarvänliga tjänster, produkter och elavtal som behöver utvecklas. Analysera och bedöma behov av forskning, utveckling och demonstration, inklusive tvärvetenskaplig sådan, inom området smarta elnät. Klarlägga vilka it- och kommunikationsinfrastrukturer som behövs inklusive behov av deltagande i standardisering och användning av standardisering samt beskriva lämplig ägar- och ansvarsfördelning och finansiering av den infrastruktur som ska kunna betjäna ett stort antal aktörer och inte minst kunna nyttjas för att ge elkonsumenterna lättillgänglig och begriplig information att agera utifrån. Utreda behov av ytterligare åtgärder för att säkerställa en god kunskapsnivå och en tillfredsställande kompetens-försörjning för de nya arbetstillfällena som kan förväntas skapas. Föreslå hur frågor kring it- och informationssäkerhet och integritet tidigt ska kunna omhändertas och vid behov föreslå justering av befintligt regelverk. Föreslå hur handlingsplanen ska kunna uppdateras i takt med omvärldsförändringar. ska i handlingsplanen även göra följande: Bedöma det bidrag som smarta elnät kan ge för att uppfylla enskilda energi- och klimatmål till 2020 och 2030. Det gäller exempelvis att belysa möjligheterna för smarta elnät att bidra till mål om förnybar energi till 2020, till energieffektiviseringsmål till 2020 genom att stimulera åtgärder i bl.a. industri- och fastig- hetssektorerna och till målet om en fossilbränsleoberoende fordonsflotta till 2030. Bedöma olika samhällsekonomiska kostnader och nyttor som utvecklingen av smarta elnät för med sig . Översiktligt bedöma teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – exempelvis energilagring, solceller, vindkraft och elfordon. Beskriva de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energi- systemet samt beskriva hur ny teknologi som smarta elnät på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till denna omställning. Utreda hur utvecklingen av kraftsystemet utanför gränser, bl.a. avseende efterfrågan på reglerkraft kopplat till vind- kraftsutbyggnaden, påverkar behovet av smarta elnät i . Analysera den potential som smarta elnät har att bli en svensk tillväxtbransch och generera arbetstillfällen, tillväxt, export och utländska investeringar i . Analysen ska bl.a. ske utifrån kartläggning av näringslivsbasen i , specifika svenska styrkeområden och utvecklingen av den globala marknaden för smarta nät. Kartlägga förutsättningar och drivkrafter för olika typer av före- tag inom olika branscher att delta i och dra fördel av utveck- lingen samt kartlägga förutsättningar i olika delar av landet. Analysera förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elför- brukning och . Kartlägga och inhämta lärdomar från andra länders nationella politik för att främja utvecklingen av smarta elnät. Översiktligt kartlägga aktuella statliga, kommunala och privata insatser inom smarta elnät i . Utreda och sammanställa väsentliga hinder som finns för utvecklingen av smarta elnät i . Analysera hot och risker för elförsörjningen vid övergång till smarta elnät samt beskriva hur utvecklingen av smarta elnät kan stärka samhällets förmåga att motstå och hantera störningar. De förslag och bedömningar som lämnas i handlingsplanen ska ta särskild hänsyn till nyttan och förutsättningar för elkonsumenterna samt till förutsättningarna för små och medelstora företag att hantera och dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Till hand- lingsplanen ska även utarbetas informationsmaterial med riktad information till olika kategorier av aktörer. De ekonomiska konsekvenserna för elkonsumenterna, för berörda myndigheter, berörda företag och för samhället i stort av de förslag som lämnas ska redovisas, inklusive förslag till finansiering. Även effekterna för konkurrensen mellan företag i olika branscher ska belysas, liksom effekterna för både stora och små företag. Samråd och redovisning av uppdraget Förslaget till handlingsplan ska tas fram genom ett brett samråd mellan myndigheter, kommuner, näringsliv, konsumentorganisa- tioner och andra intresseorganisationer och med hänsyn till syn- punkter som inkommit genom kunskapsplattformen för smarta elnät. Det samlade förslaget till handlingsplan ska slutredovisas . Efter överenskommelse med företrädare för () ska dock delar av för- slaget redovisas tidigare utifrån de specifika behov som uppmärk- sammas. och 2014 ska även en redogörelse lämnas för genomförda aktiviteter under föregående år. Rådets referensgruppsmedlemmar, dialogforum och seminarier Smarta elnäts roll i energisystemet och ur ett samhällsperspektiv (grupp 1) Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmarknaden (grupp 2) Ordförande (t.o.m. ) och (fr.o.m. ) Swedish ICT/KTH Forskning, teknikutveckling och kunskapsförsörjning (grupp 3) Informationssäkerhet och integritet (grupp 4) Främjande och internationella kontakter (grupp 5) Kommunikation och kunskapsspridning (grupp 6) Rådets dialogforum och seminarier , dialogforum om hur konsumentinflytandet kan öka med smarta elnät. , dialogforum om hur interoperabilitet och standard- isering kan bidra till att främja innovationer inom smarta elnät. , seminarium om hur kan utveckla smarta elnät. , dialogforum om elnätsföretagens roll och framtidens elnät. , dialogforum om smarta elnät som tillväxt- bransch för små och medelstora företag. , dialogforum om hur tillverkande industri kan dra nytta av smarta elnät. , dialogforum inklusive webbinarium om vad som kan göras för att stimulera utvecklingen av smarta elnät hos elnätsföretag och vad som kan lösas i förhandsregleringen. , seminarium inklusive webbinarium om rådets framtidsscenarier och konsekvensanalyser. , expertseminarium om vad i samhällsutvecklingen som driver utvecklingen av smarta elnät. , expertseminarium om mätning, användningen av informationen och nyttan för olika aktörer. , hearing och dialoglunch i för att informera och föra dialog om rådets förslag i skiss till handlingsplan. , avslutningsseminarium med övergripande presentation av slutbetänkandet och rådets handlingsplan. Rapport om rådets framtidsscenarier, 2014. Rapport om rådets arbete inom incitamentsstruktur och kund- inflytande – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen av smarta elnät?, september, 2014. Rapport från referensgruppen för forskning, teknikutveckling och kunskapsförsörjning - Tematisk plan för forskning inom Smarta Elnät, 2014. , L. et al. Business , 2013: Smarta elnät – En kartläggning av företag i . Rapportens huvudsyfte var att kartlägga vilken kompetens det finns i i form av företag som levererar eller skulle kunna leverera produkter och tjänster in till smarta elnät. Det saknades en nationell kartläggning om vilka företag som är verksamma inom smarta elnät i och vad som karakteriserar dem.