sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Norska pappors ledighet har ökat markant sedan pappa- kvoten infördes och mönstren är liknande de svenska (Bringedal och Lappegard 2012) även om kan beskrivas som gender equality light, det vill säga en inte helt konsekvent genomförd jämställdhetspolitik (Rönsen och Skrede 2006). har mest radikalt förändrat föräldraledighetssystemet genom att införa ett tredelat system där går till mamman, till pappan och kan föräldrarna bestämma hur de vill fördela (Eydal och Gislasson 2008). De flesta pappor använder sin tredjedel av ledigheten och det är relativt ovanligt att använda mer (Eydal och Gislason 2011). De isländska papporna tar störst del av föräldraledigheten, men eftersom den svenska sammanlagda längden är så mycket längre så tar isländska och svenska pappor ungefär lika många föräldrapenningdagar. Den korta ledigheten i är också en anledning till att man ofta behöver hitta på tempo- rära lösningar mellan att föräldraledigheten är slut och innan barnen får plats i förskola. En förlängning av föräldraledigheten diskuteras, specifikt ett förslag till mamman, fem till pappan och två att fördela såsom föräldrarna vill (Eydal och Gislasson 2013). har finska pappor nio reserverade veckor som är lättare att använda än tidigare (och Lammi-Taskula 2012). Tre av veckorna kan användas då även mamman är hemma. Diskussionen i har till del rört kopplingen mellan vårdnadsbidraget och föräldraledigheten och det är mycket vanligare i att kvinnor förlänger perioden hemma med en period med vårdnadsbidrag. har en mycket mindre generös föräldraförsäkring än och det har varit ett viktigare argument att se till att skydda gravida kvinnor och mammor i arbetslivet än att uppnå jämställdhet (2011). (1998 till 2001) fanns dock reserverade till pappan och då använde pappor föräldra- ledighet i större utsträckning (Borchorst 2006). I figur 4 visas utvecklingen av föräldrapenningens andel till mamman och pappan i de olika nordiska länderna. En sådan jämförelse är på många sätt vansklig, främst då de olika försäkringarna är så olika långa och omgärdade med olika regler (Duvander och Lammi-Taskula 2010). Jämförelsen är också känslig för vad som räknas som föräldra- penning. För del är det exempelvis en skillnad om de så kallade pappadagarna räknas med och vilka som ingår i jämförelsen; alla pappor eller pappor med vårdnad (Haataja 2009). Trenden mot ett jämställt uttag är tydlig i , och , men bara en tendens i och . 9 Vad är trenden? Trenden mot delat föräldrapenninguttag i är otvetydig. Det går dock sakta. Dessutom tenderar skillnaden mellan olika grupper av pappor öka (Inspektionen för socialförsäkringen 2012). Efter att den första reserverade månaden infördes så skapades en norm om en månads uttag och pappor i de flesta grupper ökade sitt uttag upp till denna nivå. Exempelvis ökade uttaget markant bland pappor med grundutbildning medan pappor med högskoleutbildning knappt ändrade sitt uttag då de redan tidigare tog en månad föräldrapenning. Därefter har skillnaderna ökat. Andelen par som har en relativt jämn fördelning av dagar ökar, som gruppen som inte tar någon föräldrapenning är . Det tenderar att vara de med mer resurser som har en jämn fördelning och de med färre resurser som stannar i ett mer traditionellt mönster. Det är också dessa pappor som har minst drivkraft att ta föräldrapenning då deras ersättning blir låg. De kan också ha svårast att göra det på grund av en mer prekär arbetssituation. Notera dock att kvinnor med låg utbildning och sämre arbetsmarknadssituation i de allra flesta fall tar föräldra- penning även om de ekonomiska drivkrafterna är desamma. En mer polariserad användning bland män leder också till en mer polariserad användning bland kvinnor. Denna polarisering bygger på både ekonomiska förutsättningar och arbetsmarknadssituation. Höj- ningen av grundnivån i försäkringen kan här tas som ett exempel för denna utveckling. Få föräldrar kan leva på men det är ett betydligt större tillskott till en hushållsekonomi än . Genom att höja grund- nivån går föräldraförsäkringen mot en mer allmän försäkring och inte endast en försäkring för förlorad arbetsinkomst för förvärvs- arbetande kvinnor och män de tar hand om små barn. Detta försvagar drivkraften att etablera sig på arbetsmarknaden innan man bildar familj, något som varit ett starkt mönster i (2000, 2013). De kvinnor som går in i föräldraskap med svag arbetsmarknadsanknytning riskerar att ha svårt att ta sig ur en sådan situation. Den ojämställda uppdelningen av föräldraledigheten samt den uppdelning av arbete i hemmet som därav följer tenderar att göra föräldrarnas fortsatta val ännu mer ojämställda. Många kvinnor har deltidsarbete redan innan de får barn och blir då lätt kvar i sådant arbete. Detta gäller särskilt inom vård, omsorg och andra typiska arbeten organiserade av LO. Andra kvinnor har arbetat heltid innan föräldraledigheten, delar denna relativt jämnt och får troligen mer möjlighet till jämställdhet i hem och arbetsliv efter ledigheten. En annan trend är mot mer flexibelt användande, särskilt bland män. Män tar ut föräldrapenning i fler episoder under stor del av barnens förskoleålder. Det är relevant att fråga sig vad flera korta episoder ledigt betyder för jämställdheten, jämfört med . Förväntan är att föräldraledighet påverkar uppdelning av hemansvar samt den långsiktiga relationen med barnet. effekt är mycket mer trolig om föräldern är hemma själv och tar huvudansvar för hem och barn än om båda föräldrarna är hemma . Å andra sidan kan flexibiliteten i försäkringen möjliggöra ett uttag som annars hade hindrats av exempelvis en svår arbetsmarknadssituation. Flexibiliteten i försäkringen har tro- ligen möjliggjort mäns ökade uttag, men konsekvenserna av ett flexibelt användande bör tas med i räkningen när förväntade effekter av kvinnors och mäns ledighet diskuteras. Det är oklart om vi är på väg mot en helt jämställd fördelning av föräldrapenningen. Det är dessutom oklart om en helt jämställt fördelad föräldrapenning indikerar ett jämställt föräldraskap. 10.Vad kan ett individualiserat regelverk leda till? Om föräldraförsäkring individualiserades genom att omöjlig- göra överföringen av dagar mellan föräldrar skulle troligen pappor använda mer föräldrapenning. Detta antagande kan göras med stöd i resultat om effekterna av tidigare reformer i . Det är också tydligt från de andra nordiska länderna att när tid reserveras till vardera föräldern så ökar användningen av bland män. och är exempel på detta. Det är också uppenbart att attityder till jämställt föräldraskap påverkas av reglernas utformning. Det initiala motståndet mot reserverade månader i är inte alls lika starkt och det är en rimlig slutsats att reformen 1995 har gjort mycket för att svenska pappor ofta ses som världsbäst i att ta hand om sina barn. Det är därmed troligt att en total individualisering skulle leda till en betoning av ett jämställt föräldraskap. Det är sam- tidigt troligt att en individualiserad föräldraförsäkring inte skulle leda till en helt jämställd fördelning av föräldraledighet eller föräldraskap. Flexibiliteten i försäkringen skulle troligtvis utnyttjas olika av föräldrarna och mammor vara hemma längre än pappor. Då både mammor och pappor sprider skulle en individualisering inte förändra dagens situation dramatiskt för de flesta föräldrar. Om mamman skulle använda sin hälft av de med skulle hon kunna vara föräldraledig . Det är troligt att pappans uttag skulle förlängas samt bli mer sammanhållet och möjligtvis skulle hans dagar i större utsträckning tas innan barnet börjar på förskola. En tredelning av föräldrapenningen såsom föreslaget i föräldraförsäk- ringsutredningen leder i samma riktning, men inte fullt lika Detsamma gäller om den reserverade tiden ökar med en månad. Erfarenheten från de två leder till att vi kan vänta oss en måttlig ökning av pappans uttag av en tredje månad, då förändringen var mycket större vid den första jämfört med den andra reserverade månaden. ska av föräldra- penningen användas och det kan också tendera mot en mer sammanhållen tid för pappan innan barnet börjar förskola eftersom föräldrarna kommer behöva använda föräldra- penningdagarna mer intensivt i början av barnets liv. Vidare finns det en grupp pappor som inte skulle utnyttja sin del av försäkringen även om mamman inte kan använda den. Detta tas ofta som ett argument mot individualisering då barnen till dessa män skulle komma kläm genom att de får börja förskola tidigare. Argumentet bygger på att det är negativt med tidig förskola vilket hänger samman med att man i har rätt till förskola från . I andra länder och i andra tider har andra tidpunkter för start i förskola ansetts att föredra. En individualisering av föräldra- försäkringen skulle behöva handskas med situationer där båda föräldrarna inte vill eller kan ta lika mycket ansvar. Detta är dock en situation som finns vid exempelvis en konflikt mellan föräldrarna. De reserverade månaderna kan brinna inne, pappor kan neka mammor att ta mer än hälften av dagarna och det motsatta är naturligtvis också möjligt. Att inte båda föräldrar använder föräldra- penning kan ha flera skäl och det är förstås så att föräldrar av båda könen kan vara både frånvarande, opassande eller ovilliga att sköta små barn. Då gemensam vårdnad om barnen är grundläggande i behöver detta lösas på annat sätt, oberoende av om en individualisering av föräldraförsäkringen införs. En fråga är om en total individualisering skulle vara rättvis. Mamman kan behöva använda tid innan födseln och har pappan tillgång tillfällig föräldrapenning vid födseln. Utöver regelanpassningar till ovan tidsmässiga fördelar till pappan uppkommer frågan om tid för återhämtning efter att ha bringat ett barn till jorden samt ammat detta barn bör rendera viss extra ledighet. I förs sådana argument sällan ur kvinnans rättvise- synpunkt och en anledning är att samma argument om mer tid hemma leder till långsiktiga nackdelar på arbetsmarknaden. Frågan ses istället som en fråga om barnets bästa och barnets behov av mamman denna första tid. Barnet behöver inte bara lång amningsperiod utan vissa hävdar att barnet behöver en huvudvårdare och kontinuitet. Frågan om vad som är barnets bästa blir ofta infekterad och ofta omöjlig att avgöra (SOU 2005). är det en fråga om att kort- siktiga och långsiktiga fördelar ställs mot varandra. Barnets bästa på lång sikt är exempelvis att inte råka i fattigdom genom att mamman hamnar utanför arbetsmarknaden (särskilt vid separation) och att en djup kontakt även med pappan befästs från början i livet. Detta kan kosta familjen en ekonomisk omprioritering i början av barnets liv och det förutsätter att samhället har en generös försäkring. Det förutsätter också att barnets bästa inte i alla lägen är att skjuta upp förskolestarten utan att en förskola av god kvalitet ses som en positiv del av barns liv. , J. W., , P-A., , M. och Vroman, B., 1999, Career interruptions and subsequent earnings: A reexamination using Swedish data, , Vol. 34, s. 294– 311. , A., Sanberg, A. och , L., 2010, Papporna och motiven: Den svenska föräldraledigheten i ett geografiskt perspektiv, Working Paper in 2010: 1, , G., 2000, The impact on labor force participation on childbearing behavior: Pro-cyclical fertility in during the 1980s and the 1990s, , 15(1),1–24. Bekkengen, L., 2002, Man får välja – om föräldraskap och föräldra- ledighet i arbetsliv och familjeliv. Biblarz, T. J. och , J., 2010, How does the gender of parents matter?, , Vol. 72, s. 3–22. , U., 1998, Family orientation among men – A process of change in . i , E., Emerek, R. och Mahon, E. ), Women, work and the family in Europe. Brandth, B. och Gíslasson, I., 2010, Familjepolitikken og barnas beste, i Gislason, I. och Eydal, G.B. ), Föräldraledighet, omsorgspolitik och jämställdhet i . Tema Nord 2010:595. Brandth, B. Och Kvande, E. (red) 2013, Fedrekvoten og den farsvennlige velferdsstaten. Borchorst, A., 2005, The public-private split rearticulated: abolishment of the Danish daddy leave, i Ellingsäter, A. och , A., (red. ), Politicising Parenthood in . The Policy Press, . , S., 2011, Från idé till politisk verklighet. Föräldrapolitiken i och . , A., 2004, Föräldraledig pappa. Mäns erfarenheter av delad föräldraledighet. Bringedal, K. H. och Lappegard, T., 2012. Likere delin av foreldrepermisjonen. Samfunnsspeilet, Samfunnsspeilet 2012:1, Statistics , . Datta Gupta, N., , N. och , M., 2008, The impact of Nordic countries family friendly policies on employment, wages, and children, Review of Economics of the household, Vol. 6, No. 1, s. 65–89. Duvander, A-Z., 2006, När är det för dagis? En studie om vid vilken ålder barn börjar förskola och föräldrars åsikt om detta, Working Paper No 2, , . Duvander, A-Z., 2006, Föräldrarnas användning av föräldra- försäkringen, i Analyserar 2006:5, , . Duvander, A-Z. och Ferrarini, T., 2013, "family policy under change: past, present, future, International policy analysis, , . Duvander, A-Z. och , A., 2009, Consequences of fathers parental leave use: Evidence from , Finnish Yearbook of Population, Vol. 16, s. 51–62. Duvander, A-Z. och Lammi-Taskula, J., 2010, Föräldraledighet, i Gislason, I. och Eydal, G.B. ), Föräldraledighet, omsorgspolitik och jämställdhet i . Tema Nord 2010:595, , . , M. och Duvander, A-Z., 2010, Parental Leave- Possibility or ? Does Family Leave Length Effect Swedish Womens Labour Market Opportunities?, , Vol. 27, s. 1–16. Eydal, G.B. och Gíslason, I., 2008, Equal Rights to Earn and Care. Parental leave in , Félagsvísindastofnun Háskóla Íslands, . Eydal, G. B. och Gislasson, I., 2011, Parental leave, childcare and gender equality in the Nordic countries, Tema Nord 2011:562, , . Eydal, G. B. och Gislasson, I., 2013, 2012 - Revised law on paid parental leave. Ferrarini, T., 2006, Families, States and Labour Markets: Institutions, Causes and Consequences of Family Policy in Post-War Welfare States, , Cheltenham. Ferrarini, T. och Duvander, A-Z., 2010, Earner-Carer Model at the Cross-roads: Reforms and Outcomes of Family Policy in Comparative Perspective, , Vol. 40, No. 3, s. 373–398. , 2010, Outnyttjad föräldrapenning. En studie om föräldrapenningdagar som inte har använts, Socialförsäkringsrapport 2010:14, , . , 2011, Socialförsäkringstaket och föräldralön. Ekonomi vid föräldraledighet, Socialförsäkringsrapport 2011:11, , . , 2012, Föräldrapenning. Analys av användandet 1974–2011, Socialförsäkringsrapport 2012:9, , . ,2013, Vårdnadsbidrag, Socialförsäkringsrapport 2013:5, , . ,2013b, De jämställda föräldrarna. Vad ökar sannolikheten för ett jämställt föräldrapenninguttag?, Socialförsäkringsrapport 2013:8, , . Geisler, E. och Kreyenfeld, M., 2011, Against all odds: Fathers' use of parental leave in , , Vol. 21, No. 88, s. 88–99. Gornick, J. och Meyers, M. 2008, Creating gender egalitarian societies: An agenda for reform, , Vol. 35, s. 313–349. , L., , och , P., 2002, The impact of organizational culture on mens use of parental leave in , Community, Work & Family, Vol. 5, s. 319–342. Haataja, A., 2009, Fathers use of paternity and parental leave in the Nordic countries, Rapport, (), . , B., Duvander, A-Z. och Halldén, K. , 2006, Men and womens agency and capabilities to create a worklife balance in diverse and changing institutional contexts, i , J., (red. Children, changing families and welfare states. J., Klynge, A. H., , H., 2013, Öremearkning af barsel till faedre. Et litteraturstudie, 13:22. , Det Nationale forskningscenter för velfäerd (SFI). Inspektionen för socialförsäkringen, , 2006, Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen, Rapport 2012:4, Inspektionen för socialförsäkringen, . Inspektionen för socialförsäkringen, 2013, Föräldrapenning och föräldraledighet. Mått på olika aspekter av föräldraledighet, Rapport 2013:13, Inspektionen för socialförsäkringen, . , R., 2002, Göra pappa med barn. Den svenska pappapolitiken 1960–1995, , . , R. och , T., 2010, Nya svenska fäder, , . Lamb, M.E. , 1997, Fathers and child development: An introductory overview and guide i Lamb, M.E., (red. ), The role of the father in child development. Lammi-Taskula, J., 2007, Parental Leave for Fathers? Gendered and Practices in Families with in , Forskningsrapport 166, Stakes, . , U., (red. ), 2004, Vems valfrihet? för en delad föräldraförsäkring, Agora, , Å., 2011, Family paradoxes: gender equality and labour market regulation in , 1930–2010, , . , ., , L. , Winkvist, A. (2007). Paternity leave in – Cpsts, savings and health gains. Health Policy 82:102–115. , . och ,A., 2010, How do masculinity, paternity leave, and mortality associate? A study of fathersin the Swedish parental & child cohort of 1988/89, Social Science & Medicine, Vol. 71, s. 576–583. 1993/94:147, Delad makt, delat ansvar. 2000/01:44, Föräldraförsäkring och föräldraledighet. , 2000, Båda blir bäst. Attityden till delad föräldraledighet, RFV Analyserar 2000:1, , . , 2003, Gravida kvinnors situation, RFV Analyserar 2003:7, , . , 2003, Mamma vet bäst. En kunskaps- mätning om föräldrapenning och föräldraledighet, RFV Analyserar 2003:19, , . SOU 2014:6 Bilaga 5 , 2003, 2003, , . , 2004, Flexibel föräldrapenning - hur mammor och pappor använder föräldrapenningen och hur länge de är föräldralediga RFV Analyserar 2004:14, , . , 2005, 2005, , . Rønsen, M. och Skrede, K., 2006, Nordic fertility patterns: compatible with gender equality?, i Ellingsæter, A-L. och , A., (red. ), Politicising parenthood: Gender relations in Scandinavian welfare state restructuring. : Policy Press. , M. och Lammi-Taskula, J., 2013, i , P., (red. INTERNATIONAL NETWORK ON LEAVE POLICIES AND RESEARCH, se . , G. och Wadensjö, E., 2005, Inte bara social- försäkringar. Kompletterande ersättningar vid inkomstbortfall, Rapport till ESS 2005:2, . SOU 2005:73, Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek Omvårdnad Trygghet. Betänkande av föräldraförsäkringsutredningen. Stanfors, M., 2007, Mellan arbete och familj. Ett dilemma för kvinnor , , . , M. och Duvander, A-Z., 2002, Gender division of childcare and the sharing of parental leave among new parents in , , Vol. 18, No. 4, s. 433– 447. , S., 2011, Does money matter? Childbearing behaviour of Swedish students in the 1980's and 1990's, Finnish yearbook of population research 2011, s. 5–19. Thoursie, A., 2005, Föräldraförsäkringens effekter på sysselsättning och löner – olika för kvinnor och män? Bilaga 7 till Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek Omvårdnad Trygghet. Betänkande av föräldraförsäkringsutredningen, SOU 2005:73. , 2013, Förändringar inom socialförsäkrings- och bidragsområdena – , 0557-4c25-baeb- f373ed57cca2/forandringar_inom_socialforsakringen.pdf?MOD= AJPERES , Inhämtat . Danska , 2013, 71174134:forsker-barselsbonus-er-ren-panik.html?rss , Inhämtat . Norska NRK, 2013, tilbakesteg-for-fedre-1.11271987, Inhämtat . Män, kropp och hälsa dr. genusvetenskap, studier, . Vad är problemet mäns hälsa och ohälsa? Jämställdhet och ojämställdhet i familjeliv och arbetsliv – och dess inverkan på mäns hälsa......................................... Mäns psykiska hälsa – mellan osynlighet och Sexuell hälsa – yngre män som risktagare och äldre män som potensjägare?............................................................... Slutsatser och vad behövs ? Varför är mäns kroppar och hälsa en fråga om jämställdhet? Det är välbekant att män har lägre sjuklighet men högre dödlighet än kvinnor och inom så väl forskning som folkhälsoarbete pekar man på att kvinnor söker vård tidigare än män. Dessa skillnader kan inte enbart kan förstås utifrån en bio-medicinsk modell som fokuserar könsskill- nad utan måste även förstås socio-kulturellt, att män och kvinnors skilda livsvillkor och hälsobeteenden får konsekvenser för hälsa, sjuklighet och dödlighet (2008). Detta innebär att lägga fokus på hur normer om manlighet och kvinnlighet även får konsekvenser för hur kroppar levs och upplevs och hur hälsa och ohälsa manifesteras i människors liv. Inom forskningsfältet män och maskuliniteter som en del av genusforskningen har man återkommande pekat på behovet av att synliggöra män som män, män som könade varelser och hur masku- linitet får konsekvenser för genusrelationer och ojämställdhet (Collinson & Hearn 1994). I linje med detta är syftet med detta kapitel att ur ett genusvetenskapligt perspektiv presentera och dis- kutera aktuell svensk forskning relaterat till fältet män, kropp och hälsa med speciellt fokus på forskning med ett genusperspektiv. Syftet är dessutom att diskutera vilka ytterligare kunskaper som behövs inom detta område. Då män och hälsa är ett stort internationellt forskningsfält kommer framför allt svensk forskning fokuseras men vissa jämförelser kommer att göras med internationell forskning. Kapitlet spänner över en rad områden relaterade till män och hälsa, där både psykisk som sexuell hälsa ingår och forskningsöversikten ska därför inte ses som heltäckande utan som en presentation av aktuell forskning som kan bidra till ökade kunskaper om relationen mellan män, maskulinitet och hälsa i . I huvudsak diskuteras studier från slutet av 2000- talet och början av 2010-talet.1 Inledningsvis diskuteras hur problemet mäns hälsa och ohälsa ofta beskrivs. Detta görs dels utifrån de aktuella EU-rapporterna The state of mens health in Europe (2012) och The role of men in gender equality: European strategies and insights (2013) samt svenska statliga () Folkhälsofrågor ur ett genusperspektiv: arbetsmarknad, maskuliniteter, medikalisering och könsrelaterat våld (2008). 1 Studierna som berörs i denna översikt har valts ut efter sökningar i databaserna samt efter kontakt med svenska forskare inom området kön/genus och hälsa. diskuteras även utifrån det centrala genusteoretiska perspektiv som presenteras av Courtenay (2000 a, b, c) och som fått stort inflytande på hur mäns hälsa och ohälsa förstås inom såväl svensk forskning som policy-rapporter kring folkhälsa. Därefter diskuteras vad som lyfts fram inom svensk forskning. Först berörs relationen mellan jämställdhet, genus och hälsa där i synnerhet forskare vid uni- versitets och in- stitutet bidragit. Därefter diskuteras män och psykisk hälsa där speciellt fokus ligger på män och manlighet i relation till depression och ADHD. Som jag vidare kommer att beröra kan mäns depres- sioner diskuteras i termer av osynlighet medan män med ADHD är att betrakta som hypersynliga och där det finns en stark koppling mellan ADHD-diagnoser och vissa män. Sedan diskuteras män och sexuell hälsa där området unga män och sexuell hälsa, i synnerhet i relation till risktagande, är speciellt välstuderat medan kunskaper om medelålders och äldre mäns hälsa är mer bristfälliga. Avslutningsvis sammanfattas den bild av svensk forskning avseende mäns hälsa som översikten gett upphov till och några förslag presenteras kring hur män och hälsa fortsättningsvis bör uppmärksammas inom forskning och svenskt jämställdhetsarbete. 2 Vad är problemet mäns hälsa och ohälsa? utkom rapporten state of mens health in Europe vilken kartlägger mäns hälsa i EU-länderna under rubrikerna livsstil och riskfaktorer, tillgång till hälso- och sjukvård samt hälsostatus (vilken omfattar både somatiska och psykiska hälsotillstånd). Denna rapport ger en bild av hur problemet mäns hälsa återkommande formuleras och har stora likheter med hur män och hälsa diskuteras även i inom statliga rapporter och forskning. Framför allt betonas betydelsen av att se till sociala omständigheter som påverkar mäns hälsa och sårbarhet till för tidig död och rapporten menar att det saknas kunskaper om socio-kulturella skillnader i mäns och kvinnors hälsa och livsstil och riskfaktorer. Rapporten pekar även på vikten av att se till övrig social utsatthet, att rökning till exempel är högst bland fattiga män i . Vidare diskuteras hur mäns hälsa måste förstås i relation till socio-ekonomi och hur arbetslöshet och deltidsarbete slår mot mäns hälsa.