sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — uppgifter inom det internationella arbetet beto- nas ytterligare i 4 § i den nya instruktionen. ska delta i det arbete på miljöområdet som rege- ringen bedriver inom EU och internationellt. ska inom sitt ansvarsområde särskilt 1.bidra med underlag och expertkunskap 2.delta vid möten i samråd med och rapportera från mötena 3.bidra till politik för global utveckling och genom- förandet av politiken 4.bedriva grannlands- och utvecklingssamarbete 5.ansvara för internationell rapportering inom sitt ansvarsområde 6.vid sitt deltagande i den Europeiska kommissionens arbets- grupper tidigt bedöma konsekvenserna av viktigare förslag och ge berörda aktörer möjlighet att lämna synpunkter till verket, och 7.när Europeiska kommissionen har lämnat ett slutligt förslag till EU-lagstiftning, skyndsamt redovisa en konsekvensbedömning av förslaget till En ny 6 § stadgar att ska se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. Ytterligare en uppgift införs i en ny § 7. ska inom sitt verksamhetsområde bistå Statens jord- bruksverk med sådant underlag som behövs för information, utbild- ning, tillsyn och hur avvikelser ska bedömas från stödsynpunkt när det Strukturella förändringar för miljömyndigheterna gäller verksamhetskrav enligt förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare, m.m. och förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. Regeringen beslutade senare under 201030 om en ändring i 2 § instruktionen som handlar om ansvar inom miljömålssystemet. Den nya formuleringen förefaller innebära ett utvidgat ansvar. Enligt den nya lydelsen ska inom ramen för miljömålssystemet samordna miljömålsuppföljningen och miljöinformationsförsörjningen samt vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet. Enligt den gamla lydelsen hade verket ett övergripande ansvar för miljömålsfrågor. Ytterligare en ändring görs i 2 § . Enligt den gamla lydelsen skulle ansvara för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om vissa miljökvalitetsmål. Enligt den nya lydelsen ska samordna uppföljning och utvärdering i fråga om dessa mål. Vid samma tillfälle skrivs uppgift om miljö- målsrapporteringen in i instruktionen (3 § 9 punkten a-c). 9.samråda med andra berörda myndigheter och a)göra en samlad redovisning av myndigheternas uppföljning och prognos av utvecklingen i förhållande till miljökvalitetsmålen b)regelbundet göra en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen samt i en rapport till regeringen ge en samlad bild av myndigheteras utvärdering, och c)utveckla, följa upp och utvärdera tillämpningen av samhälls- ekonomiska analyser inom miljömålssystemet görs ett antal ändringar i instruktionen i anled- ning av att Havs- och vattenmyndigheten bildats. Naturvårds- verkets uppgifter vad gäller vatten och hav tas bort ur portal- paragrafen, och punkterna nedan förs in i uppräkningen i 3 §. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 7.i samråd med Havs- och vattenmyndigheten fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och inter- nationell rapportering och efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer ansvara för genomförandet av miljöövervakningen samt beskriva och analysera miljösystemet inom sitt ansvarsområde 10.finansiera miljöforskning av hög kvalitet till stöd för verkets och Havs- och vattenmyndighetens arbete 15.samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som har betydelse för havs- och vattenmiljön fick sin nu gällande instruktion , förordning (2012:989) med instruktion för Naturvårdsverket.32 I huvudsak är uppgifterna desamma, men de inledande paragraferna är något omformulerade. I den nya instruktionen ges – liksom övriga myndigheter inom miljömålssystemet – uppgiften att verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. förefaller också ha lämnat den ekologiska dimensionen i och med att den senaste instruktionen trädde ikraft. Verkets uppgifter i instruktionen återges avsnitt 7.14 nedan men för fullständighetens skull även här. 1 § är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frå- gor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områ- den, kretslopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforskning. har en central roll i miljöarbetet och ska vara pådri- vande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. ska verka för att det generationsmål för miljö- arbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. ska främja en hållbar utveckling med utgångs- punkt i generationsmålet och miljökvalitetsmålen. 2 § ska vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet och samordna miljömålsuppföljningen. 32 Förordningen trädde i kraft men enligt övergångsbestämmelserna började dock de nya bestämmelserna tillämpas . Strukturella förändringar för miljömyndigheterna I arbetet med miljömålsuppföljningen ska höra andra berörda myndigheter och 1.varje år göra en samlad redovisning av myndigheternas upp- följningar och prognoser av utvecklingen i förhållande till miljökvalitetsmålen, och 2.regelbundet göra en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen samt i en rapport till regeringen ge en samlad bild av myndigheternas utvärdering. 3 § ska inom sitt ansvarsområde särskilt 1.ansvara för central tillsynsvägledning, 2.samverka med länsstyrelserna för att åstadkomma ett effektivt tillsynsarbete, 3.bevaka allmänna miljövårdsintressen i mål och ärenden där miljö- balken tillämpas och som handläggs hos myndigheter och domstolar samt lämna synpunkter tidigt i processen, 4.delta i miljöprövningar som gäller frågor som är principiellt viktiga eller har stor betydelse för miljön, 5.vägleda statliga myndigheter i deras miljöledningsarbete, 6.samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt, Myllrande våtmarker, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv, 7.utveckla, följa upp och utvärdera tillämpningen av samhälls- ekonomiska analyser inom miljömålssystemet, 8.utveckla, följa upp och samordna arbetet med miljöinformations- försörjning och ansvara för den övergripande administrativa samordningen av miljöövervakningen, 9.i samråd med Havs- och vattenmyndigheten fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering och efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer ansvara för genomförandet av miljöövervakningen samt beskriva och analysera miljötillståndet inom sitt ansvarsområde, 10.finansiera miljöforskning av hög kvalitet till stöd för och Havs- och vattenmyndighetens arbete, 11.samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som har betydelse för havs- och vattenmiljön, 12.göra kunskaper om miljön och miljöarbetet tillgängliga för myndigheter, allmänheten och andra berörda, 13.ansvara för nationell samordning och prioritering när det gäller avhjälpande av sådana föroreningsskador och allvarliga miljöskador som avses i 10 kap. , Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 14.ansvara för administration, uppföljning och utvärdering av de statliga bidrag som omfattas av förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande, 15.förvärva och förvalta värdefulla naturområden för statens räkning, 16.ansvara för att ta fram underlag för beslut att inrätta national- parker, 17.verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas, 18.samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda, 19.verka för en hållbar utbyggnad av vindkraft, 20.ansvara för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen, 21verka för att avfallshanteringen i fråga om kapacitet och metoder är effektiv för samhället och enkel för konsumenterna, 22.samordna myndigheternas arbete när det gäller omgivningsbuller, och 23.vara medlem i en sådan ideell förening som avses i 2 § Laponia- förordningen (2011:840). 4 § ska delta i det arbete på miljöområdet som rege- ringen bedriver inom EU och internationellt. I det arbetet ska inom sitt ansvarsområde särskilt 1.bidra med underlag och expertkunskap, 2.delta i möten enligt instruktioner från och rapportera från mötena, 3.bidra till politik för global utveckling och genomförandet av politiken, 4.bedriva bilateralt samarbete, 5.ansvara för internationell rapportering, 6.vid sitt deltagande i Europeiska kommissionens arbetsgrupper tidigt bedöma konsekvenserna av viktiga förslag och ge dem som berörs möjlighet att lämna synpunkter till , och 7.när Europeiska kommissionen har lämnat ett slutligt förslag till EU-lagstiftning, skyndsamt redovisa en konsekvensbedömning av förslaget till . 5 § får bedriva tjänsteexport som är direkt kopplad till det utvecklingsarbete som bedriver internatio- nellt, inklusive sådan tjänsteexport som avser internationella utvecklingssamarbete, och som ligger inom ramen för det uppdrag som anges i denna instruktion, annan förordning eller i beslut som regeringen har fattat. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 6 § får i tvister om skadestånd enligt 32 kap. väcka offentlig grupptalan enligt 32 kap. 13 § och lagen (2002:599) om grupprättegång, om myndigheten anser att det är nödvändigt för att tillgodose angelägna allmänna miljöintressen. 7 § ska se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. 8 § ska inom sitt ansvarsområde hjälpa Statens jord- bruksverk med sådant underlag som behövs för information, utbild- ning, tillsyn och för hur avvikelser ska bedömas från stödsynpunkt när det gäller verksamhetskrav enligt förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare, m.m. och förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. görs ett tillägg till instruktionen som gäller ytterligare uppgifter inom det internationella området. 8 a § ska vara nationell kontaktpunkt och samord- nande myndighet i fråga om och rådets förord- ning (EU) nr 1293/2013 av om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007. fattade beslut rörande den framtida kemikaliekontrollen.34 beslut innebar bl.a. att en ny myndighet, Kemikalieinspektionen skulle inrättas . Myndigheten ersatte , men fick också andra uppgifter. Myndigheten skulle tillföras resurser mot- svarande huvuddelen av resurserna dels vid produktkontrollbyrån vid , dels vid enheten för toxikologisk informat- ionsservice vid . 1984/85:118 om kemikaliekontroll, bet. 1984/85:340, rskr. 1984/85:340. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna Kemikalieinspektionens uppgifter enligt förordning (1985:843) med instruktion för Kemikalieinspektionen inleddes med informationen att den allmänna verksstadgan (1965:600) skulle tillämpas på inspektionen. De följande paragraferna, § 2 – portalparagrafen – och § 3 med de särskilda uppgifter som ålåg verket formulerades enligt följande: 2 § Inspektionen är central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter, i den mån handläggningen inte ankommer på annan myndighet. 3 § Det åligger inspektionen särskilt att –uppmärksamt följa utvecklingen i fråga om förekomsten av kemiska produkter och de risker användningen av dessa kan medföra, –utöva tillsyn enligt lagen (1985:426) om kemiska produkter över tillverkare, importörer och andra leverantörer av kemiska produkter, –pröva frågor om godkännande av bekämpningsmedel och svara för annan förhandsgranskning av kemiska produkter, –föra och utveckla register över kemiska produkter, –utreda, sammanställa och dokumentera verksamheten avseende kemiska produkter och de hälso- och miljörisker sådana produkter kan medföra, –lämna information inom kemikaliekontrollens område, –stödja regionala och lokala tillsynsmyndigheter på kemikalie- kontrollens område, –medverka i det internationella samarbetet på kemikalie- kontrollens område. fick Kemikalieinspektionen en ny instruktion, för- ordning (1988:525) med instruktion för Kemikalieinspektionen. Portalparagrafen eller de åtta uppgifterna för myndigheten från den tidigare instruktionen ändrades inte. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna En nionde uppgift lades till 199835 då Kemikalieinspektionen fick ansvar för officiell statistik enligt förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken. ändrades portalparagrafen och Kemikalieinspektionens uppdrag vidgades. Kemikalieinspektionen är central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter och biotekniska org- anismer, i den mån inte någon annan myndighet har detta till uppgift. Även de särskilda uppgifterna ändrades på så sätt att och biotek- niska organismer fördes in i punkterna 1 och 3-8. Den andra punk- ten anpassades till att började gälla . infördes en ny paragraf, 1 a §, i instruk- tionen: Kemikalieinspektionen ansvarar för samordning, uppföljning och rap- portering i fråga om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. infördes en ändring i 1 a § (ny text är kursiv): Kemikalieinspektionen ansvarar för samordning, utveckling, uppfölj- ning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvali- tetsmålet Giftfri miljö. En ny 2 a § som också hade med miljömålsarbetet att göra infördes vid samma tillfälle. Kemikalieinspektionen ska i fråga om sitt miljömålsarbete enligt 1 a § rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. fick Kemikalieinspektionen åter en ny instruktion, förordning (2007:1064) med instruktion för Kemikalie- inspektionen. Myndighetens uppgifter regleras i de inledande tre paragraferna. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 1 § Kemikalieinspektionen är, i den mån inte någon annan myndighet har uppgiften, förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och mil- jörisker med 2.varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt, och 2 § Kemikalieinspektionen ansvarar för samordning, utveckling, upp- följning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. I miljömålsarbetet ska inspektionen rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. 3 § Kemikalieinspektionen ska särskilt 1.i fråga om sådana produkter, varor och organismer som anges i 1 § och deras hälso- och miljörisker a)följa utvecklingen, hålla regeringen informerad och vid behov föreslå åtgärder, och b)meddela föreskrifter enligt bestämmelser som meddelats med stöd av , 2.pröva frågor om godkännande av bekämpningsmedel och svara för annan förhandsgranskning av kemiska produkter och bio- tekniska organismer, 3.föra och utveckla register över kemiska produkter och bio- tekniska organismer, 4.informera, stödja och samverka med företag, myndigheter och andra berörda om kemikalier, biotekniska organismer, kemikaliesäkerhet och gällande regler samt i frågor som rör inspektionens verksamhet, 5.utöver det som framgår av 7 § myndighetsförordningen (2007:515), inom sitt ansvarsområde medverka i samarbetet inom Europeiska unionen, i det miljöarbete som bedrivs inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete, inom den svenska politiken för global utveckling och inom det internationella samarbetet i övrigt samt vara regeringens expert i det arbete som regeringen bedriver inom dessa områden, och 6.bidra med kunskap för att främja forsknings- och utveck- lingsarbete som har särskild betydelse för att kunna nå miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna Inspektionens uppgifter vad gäller insatserna i det internationella arbetet konkretiserades tydligare i den nya instruktionen. Exem- pelvis skulle myndigheten enligt den förra instruktionen lämna information inom kemikaliekontrollens område, något som speci- ficerats i punkten 4 ovan. Vidare införs uppgiften att ansvara för ett miljökvalitetsmål införs och här nämns också att inspektionen ska bidra med kunskap för att främja forsknings- och utvecklingsarbete. , , fick Kemikalieinspektionen åter en ny instruktion, förordning (2009:947) med instruktion för Kemikalieinstruktionen. Det första stycket i 2 § byggdes ut något ytterligare avseende myndighetens uppgifter i anledning av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, nämligen med att man också ska ge förslag till kostnadsef- fektiva åtgärder och på andra sätt verka för att miljökvalitetsmålet och dess delmål nås. Kemikalieinspektionens uppgifter inom den internationella verksamheten, den tidigare punkten fem, underströks genom att flyttas till en egen paragraf, en ny 3 §. Till inspektionens särskilda uppgifter lades att myndigheten ska ansvara för den centrala tillsynsvägledningen inom sitt verksam- hetsområde. Därutöver infördes en ny § 5 med följande lydelse: Kemikalieinspektionen ska se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för med- borgare och företag. Genom en instruktionsändring fick § 2 en ny lydelse som avsåg uppgifter avseende generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen. Kemikalieinspektionen ska verka för att det generationsmål för miljö- arbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling samt sam- 39 SFS 2011:89. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna ordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökva- litetsmålet Giftfri miljö. Inspektionen ska i fråga om sitt miljöarbete enligt första stycket rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. Grunden till lades 1873 då bildades.40 Uppgiften var i första hand att leverera dels stormvarningar till sjöfart och fiske, dels klimatologiska data till näringslivet. inrättades Hydrografiska byrån med uppgift att kartlägga de svenska färskvattnen, både vetenskapligt och praktiskt, t.ex. vatten- stånd och avrinning i floder. Dessa båda institutioner slogs samman 1919 och bildade då vars uppdrag omfattade såväl vädertjänst och klimattjänst som hyd- rologisk och hydrografisk tjänst. Det nuvarande namnet – , , – fick myndig- heten efter en omorganisation 1945. ändrades delvis de grundläggande förutsätt- ningarna för verksamhet. Bland annat hade verksamheten i hög grad kommit att präglas av den snabba utvecklingen inom de tele- och datatekniska områdena. Den intensifierade miljövårds- verksamheten, den fysiska planeringen och exploateringen av havets resurser ställde också enligt regeringen nya krav på och medförde en utbyggnad inom olika delar av organisationen. Genom ett riksdagsbeslut fick därför nya riktlinjer för verksamheten och en ny organisation. 40SMHI:s verksamhet och organisation (Ds K 1980:11). 1980/81:149 om meterologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation, bet. 1980/81:TU27. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna första instruktion efter omorganisationen, förordning (1981:1102) med instruktion för meteorologiska och hydrolo- giska institut, trädde i kraft och innehöll en inle- dande bestämmelse där det fastslogs hur den allmänna verksstadgan skulle tillämpas. Därefter konstaterades det i § 2 att: Institutet är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör mete- orologi, hydrologi och oceanografi, i den mån det inte ankommer på någon annan myndighet att handlägga sådana ärenden. Enligt § 3 ålåg det institutet särskilt att: med hänsyn till andra myndigheters, näringslivets och försvarets behov inhämta tillförlitlig kännedom om meteorologi, hydrologi och oceanografi, anordna och övervaka meteorologiska, hydrologiska och oceano- grafiska observationer och mätningar, meteorologiska iakttagelser ombord på svenska civila fartyg och flygplan samt granska, bearbeta och bevara insamlat material, handha den allmänna vädertjänsten, stormvarningstjänsten, israpport- tjänsten samt hydrologiska och oceanografiska tjänsten, bedriva uppdragsverksamhet och tillämpad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde. Bestämmelser fanns också om att institutet skulle samarbeta med svenska myndigheter som arbetar inom institutets verksamhetsom- råde, med utländska meteorologiska och hydrologiska institutioner och med internationella organisationer på området (4 §). Särskild planläggning med hänsyn till försvarets behov skulle genomföras (§ 5) samt samråd hållas med , , över- befälhavaren och med chefen för flygvapnet i frågor om deras behov av meterologiska tjänster (§ 6). Det reglerades också att fick ta ut ersättning för de uppdrag som man fullgjorde. Institutet bestämde avgifterna efter samråd med Riksrevisions- verket (7 §). fick en ny instruktion , förord- ning(1988:1113) med instruktion för . Institutets uppgift som central förvaltningsmyndighet i 1 § var nu tydligare: Strukturella förändringar för miljömyndigheterna () är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceano- grafiska frågor. uppgifter samlades i den nya instruktionen i två ytterligare paragrafer. 2 § Institutet skall inhämta och förmedla kunskaper om landets mete- orologiska, hydrologiska och oceanografiska förhållanden. 1.svara för den allmänna vädertjänsten, 2.svara för den allmänna hydrologiska och oceanografiska tjänsten, 3.bedriva uppdragsverksamhet samt tillämpad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde, 4.samarbeta med svenska myndigheter, utländska institutioner och internationella organisationer, 5.samråda med Försvarsmakten i frågor av allmän militär betydelse. 3 § Institutet får ta ut ersättning för utförda uppdrag. Grunderna för ersättningen bestäms av institutet. I stora drag sammanföll uppgifterna i den första instruktionen med den andra. fick en ny instruktion som var likaly- dande med instruktion vad gällde 1-3 §§.42 Den nya instruktion som trädde ikraft , förord- ning (2007:1053) med instruktion för , innebar förändringar i uppgifter. I de två första paragraferna hade nu även ansvar för klimatologiska frå- gor tillförts och paragraferna hade följande lydelse. 1 § () är förvaltningsmyndighet för meteorologiska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. 42 Förordningen (1996:280) med instruktion för . Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 2 § ska inhämta och förmedla kunskaper om landets meteorolo- giska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiska för- hållanden. 1.svara för den allmänna meteorologiska, klimatologiska, hydro- logiska och oceanografiska tjänsten, 2.svara för varningstjänst inom sitt verksamhetsområde, 3.bedriva uppdragsverksamhet samt tillämpad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde, 4.samarbeta med svenska myndigheter, utländska institutioner och internationella organisationer, och 5.samråda med Försvarsmakten i frågor av allmän militär betydelse. Punkterna 3-5 var likalydande med den tidigare förordningen. Sta- dgandet att får ta ut ersättning för utförda uppdrag hade nu flyttats från rubriken och fått en egen rubrik, . nu gällande instruktion, förordning (2009:974) med instruktion för , trädde i kraft . Inledningsparagrafen överens- stämmer med den tidigare, men 2 § är ny och här omnämns miljökvalitetsmålen i en instruktion för institutet. ska ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhällspla- nering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljökvali- tetsmålen nås. Även § 3 är ny och gäller ansvar för infrastrukturen inom sitt område. ska förvalta och utveckla den svenska meteorologiska, hydrolo- giska och oceanografiska infrastrukturen och därigenom inhämta och förmedla kunskaper om landets meteorologiska, klimatologiska, hyd- rologiska och oceanografiska förhållanden. I tidigare instruktioner hade föreskrivits att särskilt ska bed- riva forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde. I den nya instruktionen anges i § 4 följande vad gäller forskning och utveckling.