sou · H2B327d2 · 2014-05-07 00:00:00 — På detta sätt kunde enkäten också vara anonym eftersom en ambition var att undersöka om det fanns skillnader mellan grupperna som tjänstgjort (d.v.s. efter införandet av den nya veteranpolitiken), samt också skillnader mellan de som arbetade kvar inom Försvarsmakten och de som lämnat. De som angett att de var anhöriga fick inte alla frågor, eftersom de inte varit i fält och vissa frågor då var irrelevanta för denna grupp. Frågorna formulerades för att generera ett resultat som skulle vara generellt lätthanterligt och bra underlag för att göra analyser och slutsatser på. Forskargruppen valde att lägga tonvikten på redan färdiga påståenden där svaren skulle anges antingen i en matris med fem val i en gradering från Mycket bra till mycket dåligt, eller – med radioknappar– där olika svarsalternativ (relevanta till frågan) angetts, eller enkla ja och nejfrågor.3 Logiska hopp byggdes in i de frågor som rörde veteranadministrationen. Om respondenten svarade nej på frågan om hen varit i kontakt med veteranadministrationen, då hoppade hen automatiskt över frågorna rörande just den kontakten. Avslutningsvis ville vi ge respondenten möjlighet att i ett obegränsat kommentarsfält, i den sista avslutande frågan, lämna mer utförliga kommentarer. Enkäten var uppbyggd så att de anhöriga fick svara på tre frågor som bedömdes vara relevanta för denna grupp. Den större gruppen utlandsveteraner fick däremot svara på 10 detaljerade frågor om hur de uppfattade förändringar i veteranpolitiken. 3 Radioknappar: en flervalsfunktion där det endast går att välja ett svarsalternativ. 6 (80) 2.1Svarsfrekvens, bortfall, signifikans och hantering av enkätsvar Det totala antalet personer som svarat på enkäten är 1217. Totalt sett har 2451 inbjudningar att delta i undersökningen skickats ut, varav 185 kuvert kom i retur vilket ger en svarsfrekvens hos de som bjudits in på . Motsvarande siffra för anhörig är inte möjlig att beräkna då en länk till undersökningen låg på Invidzonens hemsida och inget riktat urval gjordes. Dock bedöms svarsfrekvensen från samtliga grupper vara god. Det interna bortfallet, det vill säga de frågor som de svarande inte svarat på i enkäten, varierar mellan frågorna i enkäten men är som högst , vilket bedöms som acceptabelt. I de öppna svaren kan utläsas att vissa frågor inte var relevanta för alla som svarade. Resultaten analyserades med hjälp av statistiska metoder (i form av 2 och ANOVA) för att undersöka om det förelåg statistiskt säkerställda skillnader mellan grupperna. I de fall skillnaderna mellan grupperna var statistiskt signifikanta anges det i texten med utrycket betydande skillnader. Dock redovisas inte pvärden, Fvärden eller andra siffror i texten som visar på statistisk signifikans eftersom bedömningen gjorts att denna underlagsrapport inte är eller bör utgöra ett vetenskapligt verk. Syftet med denna studie har varit att ge en översiktsbild över svenska veteraners och deras anhörigas syn på den svenska veteranpolitiken. Att göra en djupare analys där resultaten skärskådas på ett vetenskapligt sätt kräver en teori och hypotes som kan förklara eventuella skillnader mellan grupperna, vilket inte finns i denna studie. Resultaten ska därför ses som deskriptiva varför ingen djupare analys är nödvändig. Framtida undersökningar bör därför inriktas på att finna förklaringar till de skillnader som i denna studie har observerats. Enkäten var internetbaserad men då enkäten gick ut till en bred grupp utlandsveteraner, inklusive Kongomissionerna , har flera respondenter inte haft tillgång till dator. I dessa fall fick de svarande fylla i enkäten på papper som sedan knappats in av forskargruppen. Förfarandet bedöms som potentiellt etiskt problematiskt men godtagbart då anonymiteten på detta sätt röjts som respondenterna aktivt tagit kontakt med forskargruppen och velat svara. Enkäten öppnades för de svarande och låg öppen att besvaras till och med . Enkäten i sin helhet återfinns i Appendix 1. Av de som svarat ser fördelningen ut enligt följande: 7 (80) Resultaten från undersökningen kommer att redovisas för två grupper: utlandsveteraner och deras anhöriga/närstående. Skillnader mellan de tre olika utlandsveterangrupper kommer att belysas då de förekommer. De svarande utgör tre grupper av utlandsveteraner samt deras anhöriga. Utlandsveteranerna delas in i grupperna: de som tjänstgjort och är kvar inom Försvarsmakten, de som tjänstgjort och som lämnat Försvarsmakten, samt de som gjort utlandstjänstgöring efter början på 2008 och fram. Uppdelningen gjordes för att undersöka om det fanns mätbara skillnader mellan dem som arbetat innan och efter införandet av ändringar inom veteranpolitiken samt om det hade betydelse huruvida de lämnat Försvarsmakten eller inte. Det är svårt att ge en överblick av de missioner som de medverkande veteranerna har medverkat i eftersom de allra flesta har tjänstgjort vid flera missioner, ibland i olika länder. Totalt fick vi in svar från 14 olika missioner varav det största antalet svar inkom från de som deltagit i , , och . Tabell 2 nedan visar svaren fördelade på missioner. Totalt var det 219 olika insatser representerade i enkätsvaren varav L10 (), BA01 (Bosnien), FS19 () och 55C () var de största insatserna som representerades i svaren. Tabell 3 nedan visar svaren fördelade på insatser. 8 (80) I enkäten ställdes den generella frågan: Hur pass bra anser du att Försvarsmakten har genomfört följande satsningar inom veteranpolitiken med sju följdfrågor som presenteras I samtliga frågor finns det betydande skillnader mellan de som tjänstgjort innan 2008 och sedan har lämnat Försvarsmakten och de övriga två grupperna. Den skala som användes för att undersöka detta var en femgradig skala där 1 representerade Mycket dåligt till 5 Mycket bra. Ett värde på 3 representerade Vare sig bra eller dåligt. De svarande fick också ange Inte relevant i fall det ansågs lämpligt. Här redovisas medelvärde per grupp. 9 (80) Som kan ses är den mest positiva gruppen den som gjort utlandstjänstgöring . Den mest kritiska gruppen är den som tjänstgjort och sedan lämnat Försvarsmakten, och skillnader mellan denna grupp och de andra är betydande för alla frågor i denna tabell. Den satsning som värderades högst av alla grupper var Medicinsk omhändertagande av fysiska skador i fält. Den satsning som får lägst betyg av alla grupper är Arbetet med tydligare hantering av försäkrings och ersättningsfrågor efter hemkomst. Där resultaten visar att Försvarsmakten utvecklats bäst är när det gäller Stöd med hantering av stresspåverkan efter hemkomsten och Arbetet med anhörig och familjefrågor. Dock ska det noteras att dessa satsningar inte upplevs som väl genomförda eftersom medelvärdet för samtliga ligger nära 3 – vare sig bra eller dåligt. De som inte ansåg att frågan var relevant för dem varierade mellan till av de svarande, vilket är att förvänta eftersom alla inte har erfarenhet av exempelvis omhändertagande i fält. Kontakt med och information från Försvarsmakten Det ställdes tre frågor om hur veteranerna uppfattat kontakt med Försvarsmakten för utlandstjänstgöring. Skalan gick återigen mellan 1 (Mycket dåligt) och 5 (Mycket bra). Här finns också betydande skillnader mellan grupperna. De veteraner som gjort utlandstjänstgöring är betydligt mer positiva i de senare två frågorna: I kontakter med utsänd personal och Hanteringen inom Försvarsmakten av kritik som riktats mot mig eller mitt förband, än de veteranser som tjänstgjort . Även här är dock medelvärdet nära 3, vilket visar att även om kommunikationsfrågorna har förbättrats så finns det arbete kvar att göra. När det gäller kontakt med anhöriga/närstående så är det veteranerna som tjänstgjort och lämnat Försvarsmakten som är mest negativt inställda. För dessa frågor varierade frekvensen för de som inte varit i kontakt med Försvarsmakten mellan 14,2 och . Två frågor som gäller meritvärde, samt möjlighet att påverka insatsfrekvens och längd inkluderades. Resultaten presenteras för de tre grupperna i tabellerna 6 och 7 nedan. 10 (80) Ingen förändring men fungerar Som kan utläsas av tabellerna ser de flesta veteraner inga ändringar i meritvärde, som fungerar bra, eller att det har förbättrats. En liten andel anser att meritvärdet minskat vilken kan kräva ytterligare förklaring. Att påverka insatsfrekvens och längd är också något som veteranerna tycker fungera bra, även om de flesta inte sett någon förändring. Här är det fler, ca en femtedel som anser att det inte skett någon förändring men att möjligheterna att påverka är dåliga. Det kan vara värt att notera att en grupp, de veteraner som varit på utlandstjänstgöring och stannat kvar inom Försvarsmakten ser en försämring i större utsträckning än de övriga grupperna. Fyra frågor angående hur veteraner uppmärksamas ställdes. Veteranerna ombads skatta på en femgradig skala i vilken utsträckning de uppskattade de nya ceremonierna. Resultaten kan ses i tabell 8. Här syns det tydligt att samtliga veteraner uppskattar den uppmärksamhet i form av ceremonier som finns. Det som är minst uppskattat är minnesmonumentet, men övriga åtgärder är högt uppskattade. För dessa frågor var det en liten andel veteraner, , som inte hade någon uppfattning om dessa ceremonier. 11 (80) De veteraner som har tjänstgjort och som är kvar inom Försvarsmakten är de som uppmärksammat denna i störst utsträckning och visar att kommunikationen inom Försvarsmakten är relativt god. Vidare ställdes frågor om Veteranadministrationen. Resultaten kan ses i tabell 10. Återigen är det gruppen av veteraner som gjort utlandstjänst och stannat kvar inom Försvarsmakten som känner till Veteranadministrationen i störst utsträckning. Veteranerna fick följdfrågan om de varit i kontakt med Veteranadministrationen. Här är det cirka en femtedel som anger att de varit i kontakt med administrationen av de som varit på utlandstjänst . För de som varit i utlandstjänst är det som varit i kontakt med administrationen. De som svarar att de hade haft kontakt fick följdfrågan hur de hade uppfattat denna kontakt. Här finns det inga betydande skillnader mellan grupperna där uppfattar kontakten som Bra eller Mycket bra. En mindre andel, , men ändå en relativt stor minoritet, uppfattar kontakten som Dålig eller Mycket dålig. Även anhöriga och närstående fick frågor angående hur de uppfattade att Försvarsmakten hanterar veteranfrågor. Tre frågor som bedömdes vara relevanta för anhöriga/närstående valdes ut från de frågor som handlade om satsningar inom veteranpolitiken (se tabell 4). Resultaten för anhöriga/närstående kan ses i tabell 11. Som tabellen visar så anser både anhöriga och närstående att information och öppenhet är bra men, i likhet med veteranerna, att arbetet med försäkringsfrågor fungerar dåligt. 12 (80) De anhöriga/närstående fick också frågan hur de uppfattat kontakten med Försvarsmakten under deras partners utlandstjänstgöring på en skala mellan 1 och 5 (Dåligt till Bra). För denna grupp med anhöriga var medelvärdet lägre än för de tillfrågade veteranerna, nämligen 2,68. Det visar att det finns en diskrepans mellan hur veteraner uppfattar att Försvarsmakten hanterar kommunikationen med anhöriga och hur anhöriga själva ser på saken. Ungefär en femtedel av anhöriga/närstående har inte varit kontakt med Försvarsmakten deras partner varit i utlandet. Även anhöriga/närstående fick frågor om hur de uppfattade att veteraner uppmärksammas och medelvärdena kan ses i tabell 12 (och jämföras med tabell 8). Även här visar resultaten att de ceremonier som utförs är viktiga även för veteranernas anhöriga och närstående. Endast en fjärdedel av anhöriga/närstående känner till att det finns en Veteranadministration. Något fler, cirka en tredjedel känner till att det finns en handlingsplan för stöd till veteraner. Endast två personer från gruppen med anhöriga/närstående säger att de varit i kontakt med Veteranadministrationen och att den kontakten var Bra. Här antyder resultaten att arbetet med att nå anhöriga och närstående kan förbättras om det är en målsättning inom administrationen. Det fanns utrymme i enkäten att lämna öppna svar både för specifika kommentarer till Veteranadministrationen och kommentarer i övrigt. Kommentarer direkt riktade till Veteranadministrationen har ett fåtal personer lämnat. Här framkommer det att det uppfattas som att Veteranadministrationen gör ett gott arbete även om det inte når ut till förbanden. Det riktas också kritik mot Veteranadministrationen då det kan vara stora skillnader mellan olika förband i där vissa får information snabbt medan andra inte får någon information alls. Ytterligare en synpunkt är att det kan vara bra om personalen på själva varit på utlandstjänst eller på annat sätta arbetat på utlandsenheten. En kommentar säger att arbetet med veteranfrågor är för litet och . 13 (80) Det finns också kommentarer som tyder på att det är dålig uppföljande verksamhet. Bland de positiva kommentarerna så uttrycker några sin uppskattning över att få erkännande för sina insatser och att små tecken på uppskattning räcker långt. Att här försöka sammanfatta alla de öppna kommentarer som inkommit under arbetet med denna enkät är omöjligt. Intresset och engagemanget för dessa frågor bland veteranerna har varit översväldigande. Forskargruppen har tagit emot många telefonsamtal och vissa har även skrivit brev för att komplettera sina enkätsvar. En sammanställning av de öppna kommentarerna bifogas i Appendix 3 tillsammans med mottagna brev. Exempel på synpunkter som lyfts i de öppna svaren är: Det framkommer ofta att Försvarsmakten är dålig på uppsökande verksamhet. De samtal som erbjuds kommer dels för snabbt inpå hemkomst och utförs dels i bland av personer som inte förstår vad veteranerna har varit med om. Det förekommer svar som tyder på att eventuell påverkan av utlandstjänstgöringen kommer hemma, allt från till , och att det är svårt för veteranerna att veta vart de ska vända sig efter att har passerat. Det uppmärksammas också att vissa har svårt att be om hjälp även om hjälp finns att få. Många skriver om att det är bäst att samtala med andra veteraner som varit med om liknande situationer och händelser, men att detta borde ske genom Försvarsmaktens försorg och inte genom frivilliga initiativ. Många uttrycker att detta är en politisk fråga som borde debatteras mer i allmänna forum för att det ska bli en fråga för hela och inte bara Försvarsmakten. Många vill att Försvarsmakten ska organisera, och till viss del stötta ekonomiskt, återträffar på förbandsnivå. En del nämner att veteraner borde vara föremål för viss positiv särbehandling, som olika ekonomiska rabatter (exempelvis på bussar) eller speciella rekryteringsprocesser för veteraner. Det nämns också att veteranarbetet borde präglas av en helhetssyn där fokus inte bara skulle ligga på att behandla traumatiska upplevelser, utan också fokusera på vanliga Många veteraner efterlyser en samordnande funktion av mera social karaktär, ett Camp Veteran, som de kan vända sig till när de behöver stöd. är att denna hub ska ha Försvarsmakten som huvudman och att såväl veteranadministration som frivillig och anhörigorganisationer ska ingå. En utförligare analys av de öppna svaren skulle kunna identifiera andra faktorer, än de som efterfrågas på de etablerade skalorna, som är viktiga för utlandsveteranernas hälsoutveckling, En sådan analys skulle också kunna bidra till en fördjupad kunskap om den grupp av individer som mår dåligt. 14 (80) De allra flesta veteranerna har tjänstgjort vid flera missioner, ibland i olika länder. Totalt fick vi in svar från 14 olika missioner varav det största antalet svar inkom från de som deltagit i , , och . Totalt var det 219 olika insatser representerade i enkätsvaren varav L10 (), BA01 (Bosnien), FS19 () och 55C () var de största insatserna som representerades i svaren. I undersökningen delas utlandsveteranerna in i tre grupper, de som tjänstgjort och stannat kvar i Försvarsmakten, de som tjänstgjort och lämnat Försvarsmakten, samt de som tjänstgjort och efter. En generell observation av skillnader mellan de tre grupperna är att de veteraner som tjänstgjort de mest positiva och de som tjänstgjort och lämnat FM de mest negativa. Veteranstöd och kontakt med FM I frågorna om veteranstöd och kontakt med och information från Försvarsmakten så skiljer sig grupperna åt markant. Vad gäller Veteranstöd så återfinns det betydande skillnader mellan de som tjänstgjort före 2008 och sedan lämnat FM och de som tjänstgjort och stannat kvar och den som tjänstgjort och efter. Den mest positiva gruppen är den som gjort utlandstjänstgöring . Den mest kritiska gruppen är den som tjänstgjort och sedan lämnat Försvarsmakten. Den satsning som värderades högst av alla grupper var Medicinsk omhändertagande av fysiska skador i fält. Den satsning som får lägst betyg av alla grupper är Arbetet med tydligare hantering av försäkrings och ersättningsfrågor efter hemkomst. I frågorna om Kontakt med och information från FM finns också betydande skillnader De veteraner som gjort utlandstjänstgöring är betydligt mer positiva i de senare två frågorna: I kontakter med utsänd personal och Hanteringen inom Försvarsmakten av kritik som riktats mot mig eller mitt förband, än de veteraner som När det gäller kontakt med anhöriga/närstående så är det veteranerna som tjänstgjort och lämnat Försvarsmakten som är mest negativt inställda. Meritvärde samt insatsfrekvens och längd Här finns det en stabil svarsandel där ca hälften i alla tre grupperna anger att meritvärdet fungerar bra men inte förändras. En liten andel, mellan 12 , i de tre grupperna nämner att det försämrats. Detta är en intressant iakttagelse med tanke på att FM uppmärksammat och driver frågan om meriteringsvärde. På frågan om Möjlighet att påverka insatsfrekvens och längd ligger andelen att det fungerar bra, men att det inte skett någon förändring, stabil på ca hälften i alla grupperna. Ungefär en femtedel av grupperna svarar att de anser att möjligheterna att påverka är dåliga och att det inte skett någon förändring. Gruppen som varit ute men stannat kvar har störst andel som ser att det skett en försämring. 15 (80) Här återfinns en övervägande positiv tendens i alla grupper. Samtliga grupper uppskattar de olika typer av uppmärksammande som nämnts medalj, ceremoni samt minnesmärke även om minnesmärket är minst uppskattat av de tre alternativen som nämns i enkäten. Vad gäller veteranadminstrationen så var det de som tjänstgjort och stannat kvar som hade bäst kunskap om handlingsplanen och veteranadministrationen. Av de som haft kontakt med veteranadminstrationen var den överväldigande majoriteten positiv. Anhörigas åsikter består av de närstående som svarat på länken som lagts ut på Invidzonens hemsida. Av anhörigsvaren framgår att de anhöriga ansåg att information och öppenhet var bra men, i likhet med veteranerna, att arbetet med försäkringsfrågor fungerade dåligt. De anhöriga anger mer negativa svar än veteranerna på frågan om kontakt med Försvarsmakten. Detta visar på en diskrepans mellan veteraner och anhöriga, då veteraner upplever arbetet med anhöriga som bättre än de anhöriga själva gör. Vad gäller uppmärksammande av veteraner visar svaren på att detta också är viktigt för anhöriga. Majoriteten av de anhöriga känner inte till vare sig handlingsplan eller veteranadministration och endast två av de svarande i anhöriggruppen har varit i kontakt med veteranadministrationen och angett en bra kontakt. Sammanfattningsvis kan konstaterats att frågan om utlandsveteranerna väcker många och starka känslor. Den veteranpolitik som införts får inte ett entydigt positivt omdöme av våra tillfrågade utlandsveteraner. De flesta områden inom veteranpolitiken som Försvarsmakten identifierat som väl implementerade får knappt godkänt av veteranerna själva. Ett undantag från detta är den uppmärksamhet som veteranerna nu får i form av ceremonier och monument. Det finns således en utmaning för Försvarsmakten att arbeta vidare med dessa frågor. Främst kan nämnas att det uppsökande arbetet kan förbättras, stöd vid hemkomst – både med hantering av traumatiska händelser men också mer handgripliga händelser som hjälp med försäkringsfrågor. Kontakt med anhöriga under partners utlandstjänstgöring kan också förbättras. En annan åtgärd kan vara en nationell koordinering av veteransamordnarna för att arbetet ska vara jämlikt inom hela . Det som Försvarsmakten gör bra är det årliga uppmärksammandet av veteraner. Detta erkännande är oerhört viktigt för att veteranerna ska känna att det de gjort under sin utlandstjänstgöring varit en viktig och uppskattad insats. 16 (80) Appendix 1: Enkätfrågor till veteranerna 17 (80) 18 (80) 19 (80) 20 (80) 21 (80) 22 (80) 23 (80) 24 (80) 25 (80) 26 (80) 27 (80) Appendix 2: Kategorier till grund för undersökningen Källa: Försvarsmakten genom 28 (80) Appendix 3: Öppna svar och mottagna brev I följande appendix bifogas de öppna svar som gick att lämna i enkäten. För etiska skäl har namn, i de fall de förekommer, tagits bort och ersatts med [NN]. I övrigt är kommentarerna oredigerade. Har du kommentarer du vill att eller Veteranadministrationen ska ta del av kan du gärna lämna dem här: "Har inga kommentarer, eftersom mina svar i enkärten baseras på min utlandstjänstgöring . fanns inget veteranstöd." "Bästa upplevelsen i veteranstödet var hemkomsten. Vid blev mötta när vi gick av planet alldeles utanför dörren. En handskakning och ett tack har sällan betytt mer. När vi kom fram till var mässen öppen trots att vi var mer 12 h sena och klockan var . Innan hemfärden fick vi vara med på förbandets julmiddag där vi omnämndes speciellt." "Jag upplever "verkstaden" dvs verksamheten för veteran/anhörig är en chimär. Mycket prat tyvärr. FM upplevs döva sitt dåliga samvete. Upplever också att den som avdelar veteranuppdraget till den som benämns veteransamordnare på förbandet gör det till en som har mängder av andra uppgifter. Då prioriteras inte detta." "Ingen uppfäljning alls av de som tjänstgjort färdigt i bat jag medverkade i" "Vi som upplevde striderna i blev vid hemkomsten behandlade som om vi varit med om en manöver i i fredstid. Det var många med svåra psykiska problem som fick bearbeta dem utan stöd av Försvarsmakten." "jag har inte personligen fått denna enkät men fick kännedom om den via BA03:s sida. Jag ber er att på FOI, att hjälpa till att förmå SVT att inte genomföra en sådan erbarmlig som det är . Den har genomgående krigsförtecken och förstörelse. Programmakarna på SVT låter förstöra inte fysiskt men virtuellt i lika stor omfattning nationalsymboler, stadsdelar och för ett krigstillstånds negativa åverkan mot individer (truppen i Sotchi) och materiel. Detta stör mig som en gång agerat för fred och frihet som FN soldat [NN]." "Tycker att det borde bildas ett nätverk för oss som är fysiskt skadade. Träff en gång för att ventilera våra skador och så att vi kan hjälpa varandra med tips om behandlingar, försäkringar kontakt med . Jag har hållit på med att försöka bli sjukskriven och får inte genom det hos kassan. Vi har haft ett möte på som var bra. Tycker det skall delas upp för de som psykiska besvär och är skadade fysiskt det är stor skillnad." "Se till att alla veteraner även från andra myndigheter får samma lagstöd. Begränsa ordet veteran så att det får ett mervärde så inte FM fortsätter urholka begreppet. Säkerställ att de som jobbar med detta får ekonomiskt stöd, Invidzon och behövs." "Min bror fick PTSD diagnos efter Ba 01, vi fick fantastiskt bra stöd från alla berörda instanser 199499. Kanske främst P10. Han är helt återställd . [NN] " 29 (80) "Det är inte OK att personer som aktivt söker stöd för psykiska problem efter hemkomst blir avvisade från Försvarsmakten och i förlängningen tar sitt liv. [NN]. " "Vid vår hemkomst (1957) fanns ingen tanke på individen.Inlämning av matriel och sedan hemfärd.Verkar bättre ,men flera politiker har nog en dålig uppfattning av vad det innebär att vara ute på en mission.Hoppas med bättring."