sou · H2B338 · 2014-06-05 00:00:00 — Vissa av detaljreglerna har sitt ursprung i EU-direktiv medan andra är enbart nationella. Läns- styrelsen ansvarar för tillsyn och kontroll av lagstiftningen. Tabellen nedan ger några exempel på skillnader mellan EU:s miniminivå och de svenska reglerna. Tabell 4.1 Skillnader mellan EU:s miniminivå och svenska regler betäckning (ca ). Kupering ej tillåtet. Krav på bökbart material vid grisning, möjlighet till undan- Krav på bökbart material, ej möjlighet till undantag. var 1986 det första landet i världen som förbjöd all använd- ning av antibiotika för att djur ska växa snabbare. arbetade sedan för att samma förbud skulle införas i EU vilket skedde 2006.6 Svenska regeringar och Europaparlamentariker har sedan det svenska EU-medlemskapet på flera sätt verkat för en högre ambi- 5Se t.ex. SJVFS 2010:15 Saknr L 100, Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om djurhållning inom lantbruket. 6www.jordbruksverket.se/amnesomraden/djur/sjukdomarochsmittskydd/antibiotikaresistens/ tionsnivå när det gäller djurskydd i unionen. har mini- minivån höjts för flera djurslag, bl.a. har det införts krav på inredda burar för värphöns och krav på grupphållning av dräktiga suggor. Det kan också förekomma skillnader i tillämpningen av EU-gemen- samma regler. 4.2.4Livsmedel, foder och smittskydd Den som producerar livsmedel omfattas av en gemensam livs- medelslagstiftning i EU. Dessa kompletteras av svensk lagstiftning genom den svenska livsmedelslagen (2006:804), livsmedelsförord- ningen (2006:813) och föreskrifter. Lagstift- ningen syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen när det gäller livsmedel och omfattar regler för hygien, smittskydd, läkemedel och hantering och förvaring av farliga ämnen. Kontrollen av lagstiftningen är risk- baserad vilket innebär att livsmedelsföretag och foderföretag i primärproduktionen klassificeras utifrån risk för exempelvis smitt- spridning. Med hjälp av klassificeringen kan kontroll genomföras där den gör störst nytta. I EU finns också gemensamma produktspecifika handelsnormer (produktbeskrivningar) för de mest sålda frukterna och grön- sakerna. För alla andra färska frukter och grönsaker finns EU:s all- männa handelsnorm, som i stort slår fast att produkterna ska vara hela, friska och inte ha några större fel. Smittskyddet för djur omfattas av gemensam reglering på EU- nivå. I finns därutöver kompletterande regler i flera lagar, förordningar och föreskrifter. De svenska reglerna är i vissa fall mer långtgående än de gemensamma reglerna, t.ex. vad gäller salmonella. Det finns också en gemensam lagstiftning inom EU för foder och animaliska biprodukter liksom för skydd mot allvarliga växt- skadegörare med svensk kompletterande lagstiftning. Inom EU och i ställs krav på konsekvensanalyser och in- hämtning av synpunkter när ny lagstiftning tas fram. En konse- kvensutredning är ett verktyg utformat bl.a. för att säkerställa att vissa perspektiv blir belysta och bidra till ett väl underbyggt Det finns emellertid inte några krav på att en konsekvensutredning ska innehålla avvägningar av hur ett förslag förhåller sig till den totala regelbördan på ett område. Kraven ser något olika ut beroende på typ av lagstiftning. I liksom i andra länder pågår ett omfattande arbete med regelförenkling. Begreppet har använts för att beskriva arbetet med att åstadkomma regler, processer och förfaranden som är ut- formade så att de är anpassade till företagens villkor och verklighet. Regelförenkling syftar bl.a. till att minska kostnader för att följa regler samt att förbättra sådant som företagen upplever som krång- ligt men som är svårt att definiera som kostnader, t.ex. bemötande, service och handläggningstider. En bransch kan välja att gå utöver lagstiftad nivå och komma överens om frivilliga krav. Certifiering är exempel på detta. måste företag följa branschens regler för att få tillgång till viss del av marknaden. I enstaka fall är frivilliga branschprogram direkt kopplade till lagstiftningen (kontrollprogram). Kontrollprogrammen innebär att man få avvika från den lagstadgade svenska miniminivån om man på annat sätt säkerställer måluppfyllelsen. 4.2.7Jämförelser av villkor och regler Sedan EU-medlemskapet är marknaden för varor och tjänster, med några få undantag, gemensam inom unionen. Svenska producenter konkurrerar därmed på samma marknad som andra företag inom EU. Skillnader i regler och krav liksom tillämpningen av EU-gemen- samma regler kan få negativa konsekvenser för företagens kon- kurrenskraft om företagen inte lyckas få betalt för ett mervärde på marknaden. Det finns även en risk att regelmassan sammantaget inskränker företagets möjligheter att finna företagsekonomiskt lönsamma lösningar. Utredningen har låtit genomföra en översiktlig kartläggning av villkoren för företagande inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Uppdraget har genomförts av . I rapporten konstateras att omfattande lagstiftning och regler även finns inom andra branscher. Jordbruks- och trädgårdsföre- tagen har stöd i form av vägledning från och länsstyrelserna. Jordbruket har också mer ekonomiska stöd och ersättningar än andra branscher. Slutligen noteras att jord- bruksföretag i högre utsträckning drivs som fåmansföretag och enskild firma, medan aktiebolagsformen generellt är vanligare i andra branscher. har i en studie konstaterat att den svenska djur- skyddslagstiftningen ofta går längre än minimikraven i EU:s direk- tiv. De danska regelverken är generellt mer allmänt hållna och flexibla än de svenska, som har mer exakta krav och specificerade gränsvärden. Studien ger exempel på fördyrande regler inom gris- fjäderfä och mjölkproduktion.8 Ett exempel på strängare lagstift- ning är att är det enda land som kräver att mjölkkor ska hållas på bete . Hur detta krav påverkar lönsamheten studeras av och resultaten kommer att presenteras . Enligt en utredning på miljöområdet har den absoluta merparten av de administrativa kostnaderna av miljörelaterad lagstiftning för jord- och skogsbruk samt fiskeföretag sin grund i EU-bestäm- melser. Olika länder har dock valt olika sätt att uppfylla krav i den gemensamma lagstiftningen, t.ex. nitratdirektivet. I en studie som LRF har genomfört redovisas skillnader mellan ett antal konkurrentländer i lagstiftning och regler som rör miljö, djurskydd, skatter, ekonomiska stöd och smittskydd. Slutsatsen är att reglerna inom miljö- och djurskyddsområdet i allmänhet är mer långtgående i jämfört med andra länder. Skillnader finns också i skatteregler. Det framhålls att det finns fördelar med de svenska reglerna. Enligt studien finns det möjlighet att i vissa fall ta ut något högre pris i eftersom djuromsorgen är god. Fördelarna med en god djurhälsa påpekas också i studien.10 Slutligen kan nämnas rapporterna Grön Konkurrenskraft där LRF, och i ett samarbete genomfört jämförelser av konkurrenskraft, villkor och regler för jordbruks- företag. 7Kartläggning av villkor för företagande inom svensk jordbruks- och trädgårdsnäring. 8Kostnader och intäkter i svenskt jordbruk -en jämförelse med och . 9Djurhållning och miljö ( SOU 2013:5). 10Mat på lika villkor - Konkurrenskraft och politiska villkor för svenskt jordbruk. EU:s gemensamma jordbrukspolitiken består av två pelare: dels gårdsstöd och marknadsstöd, dels landsbygdsprogrammet (se bild nedan). Direktstödet betalas till största delen ut oavsett produk- tionsinriktning. Landsbygdsprogrammet syftar till att stärka de areella näringarna och annat landsbygdsföretagande samt till miljö- åtgärder. Direktstödet och landsbygdsprogrammet uppgår tillsam- mans till . Schematisk bild över EU:s gemensasamma jordbrukspolitik EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) Utöver EU-stöden finns även nationella stöd och initiativ. har sedan medlemskapet möjlighet att lämna ett särskilt nationell stöd till jordbruket i norra (Norrlandsstödet). Stödet upp- går till . Visionen – det nya matlandet syftar till att skapa arbetstillfällen och tillväxt genom satsningar och stärkt samverkan inom hela livsmedelskedjan från producent till konsument. Rege- ringen har också ett mål att fördubbla exporten av livsmedel . Åtgärderna omfattar olika exportfrämjande insatser, ekono- miska stöd till företag med exportambitioner samt teknisk råd- givning. 5Kunskap, forskning och innovation 5.1Utbildningar inom jordbruk och trädgård Utbildningar inom jordbruks- och trädgårdsområdet ges på tre nivåer: gymnasieskolan, och på universitet och hög- skolor. Grundläggande utbildning och yrkesutbildning Gymnasieskolan har både yrkesprogram och högskoleförberedande program. Naturbruksprogrammet är ett yrkesprogram med fyra inriktningar: djur, lantbruk, skog och trädgård. Programmen är tre- åriga. Det finns över 100 naturbruksskolor i landet med olika inriktningar och med både offentliga och privata huvudmän. Alla naturbruksskolor har inte samtliga inriktningar. Antalet sökande till naturbruksprogrammet har minskat något . För- klaringen är demografiska faktorer men också förändringar av gymnasieskolans yrkesprogram. När det gäller trädgårdsinriktningen finns endast ett fåtal naturbrukskolor kvar som erbjuder denna utbildning. Yrkeshögsskolan är en eftergymnasial utbildning med syfte att utbilda för en tydlig yrkesroll. Utbildningarna är 1–. Utbild- ningar inom jordbruk och trädgård omfattar bl.a. agrotekniker, djurskötare, driftsledare lantbruk, gårdsmästare eller trädgårds- mästare med olika inriktningar. För yrkeshögsskolans utbildningar krävs ofta särskilda förkun- skaper, behörighet eller yrkeserfarenhet. Ett vanligt krav är grund- läggande yrkesprogram på gymnasienivå med relevant inriktning. Ett generellt problem i dagens system är att rekryteringsbasen för utbildningar därigenom har blivit alltför begrän- Kunskap, forskning och innovation Effekten blir att många branscher har eller kommer att få brist på yrkesutbildad personal. Ett exempel är bristen på utbildad och erfaren personal till trädgårdsnäringen. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över den gymnasiala yrkesutbildningen i syfte att stärka utbildningarnas attraktivitet och övergången till arbetsmarknaden. Slutliga förslag ska lämnas . Det finns även andra utbildningar som har stor betydelse för sektorns utveckling. Olika tekniska program på gymnasie- och hög- skolenivå utbildar tekniker som behövs inom livsmedelsindustrin. Vidare finns Restaurang- och livsmedelsprogrammet inom gym- nasieskolan. Goda möjligheter till utbildning och kunskapsuppbyggnad är en grundläggande förutsättning för att få rätt kompetens och resurser till jordbruk och trädgårdsnäringens produktion. På några orter i landet har olika former för samverkan mellan utbildningshuvudmän och näringen utvecklats i detta syfte. En annan utmaning handlar om att stärka utbildningarnas attraktivitet och tillgänglighet för ung- domar men också för personer som senare i yrkeslivet vill byta yrkesinriktning och för personer med utländsk bakgrund. , , ger utbildningar på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå inom flera områden med koppling till jord- och trädgårdsbruk och livsmedelsproduktion. Generellt täcker utbildningarna ett bredare fält av områden . Agronom- och hortonomutbildningen har emellertid svagare koppling till praktiskt verksamhet . Exempelvis har förberedande praktiska kurser tagits bort. Färre elever som söker utbildningen har bakgrund eller erfarenhet från praktiskt lant- bruk. Lantmästar- och trädgårdsingenjörsutbildingen är en treårig tvärvetenskaplig utbildning. Även andra universitet och högskolor erbjuder högre utbildning med relevans för jordbruks- och trädgårdsnäringarna. 1 (U 2014:01), se dir. 2013:122 och dir. 2014:50. Kunskap, forskning och innovation 5.2Forskning – grundläggande förhållanden Forskning som har relevans för jordbruks- och trädgårdsnäring och livsmedelssektorn bedrivs vid många universitet och högskolor i landet. Det dominerande lärosätet när det gäller forskningens om- fattning är , , med uppdrag att bedriva forskning och utbildning inom jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk, veterinärmedicin m.m.2 Merparten av verksamheten är förlagd till de fyra huvudorterna , , och . SLU sorte- rar under Landsbygdsdepartementet. Det årliga anslaget uppgår till , varav är avsatta för forskning. Härutöver disponerar SLU medel för strategiska sats- ningar och institutsuppgifter samt externa medel för forskning och uppdrag. SLU:s verksamhet har förändrats . Universitets vision är att vara ett universitet i världsklass inom livs- och miljöveten- skaper.3 Den tidigare sektorsanknytningen har blivit mindre tydlig. Forskningen har i ökad grad fått karaktär av grundforskning inom bredare områden och ökad vikt läggs vid forskningens vetenskap- liga kvalitet framför relevans och nytta för näringarna. Utanför universiteten och högskolorna är , , ett tekniskt forskningsinstitut med verksamhet inom produktion och teknik, miljö och energiteknik. Närliggande är även och Bioteknik, med forskning och utveckling inom livsmedelsbranschen. Både JTI och är dotter- bolag till (). Forskning och utveckling inom framför allt djurhälsa och djur- hållning bedrivs även vid , . Även Hushållningssällskapen bedriver utvecklingsarbete i form av fältförsök på uppdrag av näringens företag. Nämnas kan också Agrifood Economics Center, som är ett samarbete mellan SLU och . Centrets uppdrag är att utföra analyser och ut- värderingar inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. 2Förordning (1993:221) för . 3www.slu.se/sv/om-slu/ Kunskap, forskning och innovation Statliga forskningsfinansiärer är framför allt Formas, som är ett statligt forskningsråd med uppdrag att finansiera grundforskning och behovsmotiverad forskning med relevans för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. är en myndighet med uppgift att förbättra förutsättningarna för innovation och att finansiera behovsmotiverad forskning. anslag uppgår till . Andra viktiga finansiärer av forskning inom detta område är och Horisont 2020, som är EU:s ramprogram för forskning och innovation. Inom de statliga forskningsstiftelserna finansierar MISTRA forskning inom miljö och hållbar samhälls- utveckling. Stiftelsen lantbruksforskning, SLF, finansierar forskning med nära anknytning till svenskt lantbruk. Forskningsmedlen härrör från lant- bruksnäringen via avräkningspriser. SLF erhåller även statliga forsk- ningsmedel genom Formas. uppgick stiftelsens totala forskningsmedel till . Förmedling av kunskap från forskning och utveckling kan ske genom publicering i vetenskapliga tidskrifter, genom riktade informations- insatser och allmän information eller genom kunskapsutveckling i samverkan mellan olika aktörer. Staten hade tidigare genom Lantbruksstyrelsen och lantbruks- nämnderna en särskild organisation för kunskapsspridning, de s.k. lantbrukskonsulenterna, som skulle utgöra en förmedlande länk mellan forskning, rådgivning och företag. Motsvarande fanns också på trädgårdssidan. Detta system avvecklades i samband med den jordbrukspolitiska reformen . Motivet var att ansvaret för produktionsrådgivning i första hand skulle ligga på näringen. består av flera företag och konsulter med olika inriktningar och kompetensområden. De största organisationerna är , med rådgivning inom flera områden som lantbruk, trädgård och landsbygd, som främst vänder sig till mjölk- och köttföretag och med inriktning på ekonomi-, juridik- och affärsrådgivning. Kunskap, forskning och innovation Verksamheten har ofta regional bas och omfattar även annan verk- samhet och service till företagen. Sammantaget har dessa större råd- givningsorgan över 2 500 konsulter och medarbetare. Länsstyrel- serna bedriver viss rådgivning som i huvudsak är inriktad på miljö- frågor i jordbruket. SLU har olika modeller för samverkan, bl.a. regionala partnerskap, nätverk och centrumbildningar. SLU har också infört samverkanslektorat, där 18 forskare har uppgiften att sam- verka med det omgivande samhället inom sina ämnesområden. Någon direkt koppling mellan rådgivare och forskning vid SLU eller andra lärosäten finns inte . En jämförelse kan göras med där organisationen (ung. mot- svarande , LRF) bedriver egen forsk- ning och utveckling samt rådgivning vid Videncenter for landbrug. 5.4Pågående kartläggningar och uppdrag 5.4.1Kartläggning av kunskaps- och innovationssystemet genomför på uppdrag av utredningen en kartläggning av kunskaps- och innovationssystemet för jordbruk och trädgårds- näringen i . Uppdraget har redovisats i en delrapport. Upp- draget kommer att slutrapporteras . Enligt rapporten tillmäts innovation en allt större betydelse för flera länders tillväxt och utveckling. Innovation handlar om nya eller bättre sätt att skapa värden för samhälle, företag och individer, och för att möta samhällsutmaningar. I den nationella innovations- strategin slås fast att Innovation är avgörande för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen och därmed för tillväxt och framtida välstånd.4 Flera länder i och utanför EU fäster allt större vikt vid investeringar i forskning och innovation som ett sätt att stärka kon- kurrenskraften inom jordbruks- och livsmedelsproduktionen. men även genom SCAR () har genomfört flera studier och kartläggningar av ländernas kunskaps- och innovationssystem för jordbrukets utveckling, förkortat (Agricultural Knowledge and ). 4 Nationella innovationsstrategin, 2012. Kunskap, forskning och innovation Preliminära resultat av kartläggning Det svenska kunskaps- och innovationssystemet för jordbruk () kan illustreras övergripande i figuren nedan. Brobyggare, , Hushållningssällskapen, Växa , , , SLF m.m. SLU, JTI, , men även Primärproduktion, förädling, industri handel, energi, Forskning- och utbildningsystem Jordbrukets värdekedjor Kartläggning visar i sammanfattning följande: Den jordbruks- och trädgårdsrelaterade forskningen i är i jämförelse med andra sektorer i samhället mer vetenskaps- driven än innovationsdriven. Vetenskaplig kvalitet värderas högre än relevans. Användarinvolvering är svag i t.ex. agenda- formulering, definitionsfas och under forskningsprocesserna. SLU är den dominerande aktören inom högre utbildning och forskning och rankas bland de 40 bästa lantbruksuniversiteten i världen, grundat på antalet vetenskapligt publicerade artiklar. AKIS-relevant forskning finns vid andra universitet och hög- skolor. Institutsforskningen har generellt sett en mindre roll i än i många andra länder. SLU har stor frihet att tolka sin roll när det gäller de areella näringarna. SLU ser som sin sektorsroll att vara en självständig kunskapssökande aktör och att ha kompetens och intresse för en kontinuerlig dialog med omgivande samhälle.5 Hos jord- bruks- och trädgårdsproduktionens aktörer ser man snarare att sektorsrollen handlar om att utbilda människor till sektorn och att forska åt sektorn, med målet att bidra till en bärkraftig, lön- sam och positiv utveckling. 5 2010 - 2016 () Kunskap, forskning och innovation SLU:s nuvarande former för samverkan handlar i första hand om aktiviteter efter forskningsprocessen, t.ex. informations- insatser eller åtgärder för att direkt kommersialisera forsknings- resultat. SLU samverkar i begränsad omfattning med näringens företag i forskningen. Det saknas också effektiva strukturer för att nytto- göra och sprida och tillämpa resultat av forskning. Det privata näringslivets investeringar i FoU inom jordbruk och livsmedel är mindre jämfört med andra delar av det svenska näringslivet. I ett framtidsperspektiv är det enligt rapporten angeläget att forsk- ningen i större utsträckning tar sin utgångspunkt i de globala ut- maningarna. Det handlar t.ex. om klimat, energi, miljö och demo- grafi. Efterfrågan på hållbara lösningar ökar i samhället och kan också skapa nya möjligheter för företagens tillväxt. En innovationsstrategi för jordbruks- och trädgårdsproduktionen bör enligt rapporten ha ett fokus på näringen och företagen. Sam- tidigt måste produktionen självklart utgå från de behov och den efterfrågan som finns hos konsumenter och samhälle. Traditionella paradigm med fokus på produktion och tillväxt kan behöva kom- pletteras av alternativa synsätt som utgår från ett hållbart utnytt- jande av naturresurser, smart teknik och nya marknader. Avslutningsvis skisseras några möjliga policyåtgärder. Som viktiga områden lyfter rapporten fram vikten av tydligare mål och vision för kunskaps- och innovationssystemet (). Efterfrågan på nya lösningar inom jordbruk och trädgårdsproduktion behöver stimuleras liksom de offentliga och privata satsningarna på inno- vationsdriven forskning. Företagens och samhällets inflytande och delaktighet i forskning och innovationssamverkan behöver stärkas. , , genomför för när- varande en kartläggning av forskning för jordbruks- och trädgårds- näringen. Målet i ett första steg av kartläggningen var att identifiera vilka lärosäten utöver SLU, samt SP och SVA, som bedriver forsk- ning av intresse för jordbruks- och trädgårdsnäringen. I ett andra steg, som påbörjats , kommer intervjuer och fördjupade Kunskap, forskning och innovation analyser att genomföras. Preliminärt visar kartläggningen att forsk- ning med relevans för lantbrukets företagande förekommer på flera universitet och lärosäten och att dessutom forskning som rör företagsekonomi, marknadsföring och ny teknik i högre grad kan ha relevans för lantbrukets företag och konkurrenskraft än vad som observerats. Befolkningsutveckling och ekonomisk tillväxt Världens ökande befolkning samt den ekonomiska tillväxten på- verkar både mängden mat som efterfrågas och sammansättningen. beräknas världens befolkning att uppgå till 8,4 miljarder människor, dvs en ökning jämfört med dagsläget. I stort sett hela befolkningstillväxten kommer att ske i utvecklings- länderna. För beräknas befolkningen att öka från dagens 9,6 miljoner till 10,7 miljoner människor, vilket motsvarar . Prognoser för den ekonomiska tillväxten visar att den ekono- miska tillväxten framför allt kommer att ske i delar av med och i spetsen. Tillväxten i EU-länderna förväntas ut- vecklas relativt svagt.1 Konsumtionen av livsmedel förväntas öka globalt som följd av befolkningstillväxt och ökat välstånd framför allt i nya tillväxt- ekonomier i och även delar av . Flera större trender kan identifieras: En växande medelklass i nya tillväxtländer ökar efterfrågan. Ökat välstånd innebär ökad konsumtion av kött, mjölk och ost. Fokus ökar på livsmedelssäkerhet och spårbarhet och kännedom om produktionsförhållanden 1 / FAO (2013). Hälsoaspekter på livsmedel påverkar i högre grad konsumtions- val. Användningen av antibiotika är hög inom livsmedels- produktionen. Bakterier som är resistenta mot antibiotika, exempelvis MRSA, utgör ett hot mot folkhälsan. är det land i EU där användningen av antibiotika inom animaliepro- duktionen är lägst. Enligt en prognos för tiden från /FAO väntas produktionen av livsmedel öka framför allt i utvecklingsländerna genom ökade avkastningar. Många länder har mycket goda förut- sättningar, men bristen på resurser i form av mark och vatten kom- mer att öka . En ökad globalisering av marknader och ökade transporter ställer dock krav på effektivitet i alla led i värde- kedjan. Länder med väl utvecklad infrastruktur och logistik kan därför fortsatt ha fördelar. En ökad produktion i världen leder till en ökad global konkurrens och till en prispress. Klimatförändringarna innebär en stor utmaning för jordbruket och livsmedelsproduktionen. Förändringarna bedöms förbättra odlings- betingelserna på delar av det norra halvklotet. Detta kan gynna nordligare belägna länder som . kan förutsätt- ningarna försämras på det södra halvklotet. Där utgör tillgång till vatten och mark begränsningar för produktionen. kommer mer två-tredjedelar av världens befolkning att leva i länder med vattenbrist. För kan klimatförändringarna innebära torrare somrar och mer nederbörd , i synnerhet i de södra delarna av landet.