sou · H2B386 · 2014-12-19 00:00:00 — Avräkning får även ske för ersättning till offentliga ombud i ären- den om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation eller hem- lig kameraövervakning enligt 27 kap. 29 § . Anslaget får användas till kostnader för ersättning till måls- ägandebiträde enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Från anslaget får avräkning ske för kostnader för ersättning för upp- kommande kostnader för bevisning och utredning enligt 6 § samma lag med anledning av talan om enskilt anspråk i samma utsträck- ning som om målsäganden beviljats rättshjälp med anledning av sådan talan. Från anslaget får avräknas ersättning till rättshjälpsbiträden till den del ersättningen inte täcks av den rättshjälpsavgift som den rätts- sökande ska betala enligt 23 § rättshjälpslagen. Ersättning som av- ses i 16–18 §§ rättshjälpslagen får också avräknas. Det avser ersätt- ning för bevisning vid allmän domstol, Arbetsdomstolen och med skäligt belopp, kostnader för utredning som är skäligen påkallad för att ta tillvara den rättssökandes rätt med högst och kostnader för medlare enligt 42 kap. 17 § RB. Även utgifter för staten som avses i 20 § rättshjälpslagen får avräknas. I bestämmelsen anges att den som har beviljats rättshjälp inte behöver ställa säkerhet för att få till stånd kvarstad eller annan liknande åtgärd enligt eller konkurslagen (1987:672) i den angelägenhet som rättshjälpen avser. Om den rättssökande inte kan betala för skada som tillfogas motparten, svarar staten gentemot den skadelidande för denna skada. får disponera anslaget för utgifter av- seende ersättning till den som har lämnat rättslig rådgivning enligt 5 § rättshjälpslagen (1996:1619) mot nedsatt avgift. I de fall som Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. det har krävts tolk i rådgivningsärenden kan anslaget belastas med kostnaderna för ersättning till tolken. Ersättning för kostnader som inte har kunnat täckas till följd av befrielse från utsökningsavgifter enligt 16 § förordningen (1992:1094) om avgifter vid får avräknas från anslaget. Utsökningsavgifter utgörs av grundavgift, förberedelseavgift, försälj- ningsavgift och särskild avgift, vilket framgår av 2 § i nämnda för- ordning. Sådana avgifter behöver den som har beviljats rättshjälp i en angelägenhet som lett till ett verkställbart avgörande eller i ett mål om verkställighet inte betala. Kostnader som uppkommer i mål enligt utlänningslagen (2005:716) avräknas som nämnts inte från anslaget. Ersättning till offentligt biträde i övriga fall och till tredje man för utredning enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde får emellertid avräknas. Med sådan utredning avses utredning som är skäligen påkallad för att ta till vara huvudmannens rätt, om utredningen inte kan erhållas genom den domstol eller myndighet som handlägger målet eller ären- det. Enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn ska en sådan företrädare förordnas när en förundersökning har inletts eller återupptagits i fråga om ett brott som kan leda till fängelse och har begåtts mot någon som är om en vårdnadshavare kan misstänkas för brottet, eller det kan befaras att en vårdnadshavare på grund av sitt förhållande till den som kan misstänkas för brottet inte kommer att ta till vara barnets rätt. Kostnader för ersättning till företrädaren och sådana kostnader för bevisning och utredning enligt 12 § angiven lag får avräknas från anslaget. Ersättning till bodelningsförrättare enligt 17 kap. 7 a § äkten- skapsbalken får avräknas från anslaget. Av bestämmelsen framgår att domstol, om det är skäligt med hänsyn till en makes ekono- miska och personliga förhållanden samt omständigheterna i övrigt, under vissa förutsättningar kan besluta att ersättning till bodel- ningsförrättare för högst fem timmars arbete ska betalas av allmänna medel. Utgifter för kostnader i konkurser såsom arvode och kostnads- ersättning till konkursförvaltare får avräknas från anslaget. Det gäller i den mån dessa kostnader inte kan tas ur boet eller från borgenär enligt 14 kap. 2 eller 3 §§ konkurslagen (1897:672). Anslaget får även användas för ersättning till biträde som utsetts enligt 6 kap. Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. 10 § konkurslagen när någon begärts häktad exempelvis för att han eller hon har vägrat att avlägga bouppteckningsed. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till inter- nationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska bäras av annan myndighet. Det kan gälla kostnader för översättning och delgivning. Härutöver finns ytterligare ett flertal utgifter som får avräknas från anslaget. De kostnader som avses är utgifter för ersättning till vittne enligt 36 kap. 24 § RB, dvs. när rätten beslutat att ersättning till vittne som åberopats av enskild part eller kallats in av rätten ska betalas av allmänna medel, utgifter enligt 37 kap. 3 § RB för ersättning till målsägande som kallats till förhör i anledning av åklagarens talan, utgifter avseende ersättning till den som efter kallelse enligt lagen (1974:752) om nordisk vittnesplikt m.m. inställt sig som vittne eller målsägande i allmän domstol, utgifter avseende kostnader för yttrande från sakkunnig eller annan och avseende kostnader för inställelse av vittne eller sak- kunnig i domstol enligt 24 § eller 26 § förvaltningsprocesslagen (1971:291), utgifter för yttrande från sakkunnig eller annan och för kostnader för att sakkunnig hörs muntligen enligt 40 kap. 17 eller 19 §§ RB, utgifter för att ta blodprov, för blodundersökning samt skälig ersättning för annan undersökning när rätten förordnat om ut- redning enligt 3 § lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap, utgifter för ersättning enligt 19 § lagen (1973:188) om arrende- nämnder och hyresnämnder till person som efter förordnande av nämnd besiktigat fastighet eller verkställt annan utredning och utgifter för ersättning till person som inte är part men som inställt sig för att höras i ärendet, utgifter för ersättning enligt 19 § förordningen (1992:289) om sär- skild personutredning i brottmål, m.m. till särskild personutredare och förtroendeman som efter kallelse inställt sig vid rätten för Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. att lämna upplysningar om vad som har kommit fram under utredningen, utgifter för ersättning enligt 21 kap. 12 § RB avseende resa och uppehälle till misstänkt som kallats att inställa sig till samman- träde, utgifter för ersättning enligt 31 kap. 2 § RB till tilltalad som frikänts i mål där åklagaren för talan eller om ett åtal väckt av åklagaren avvisas eller avskrivs och där rätten beslutat att den tilltalade ska få ersättning av allmänna medel för sina kostnader för försvarare, rådgivning enligt rättshjälpslagen, bevisning under förundersökningen eller rättegången och för inställelse inför rätten. Det kan även avse utgifter för ersättning till tilltalad som dömts för brottet om åklagaren genom fel eller försummelse vållat den tilltalade kostnader. Detsamma gäller utgifter för ersätt- ning till misstänkt enligt 31 kap. 8 § RB om förundersökning lagts ner eller åtal av andra skäl inte väckts efter förundersökning, om förundersökningen inletts utan skäl eller annars synnerlig anled- ning förekommer till ersättningsskyldighet för staten, utgifter för ersättning som efter beslut av rätten ska utgå till den som har kallats att inställa sig hos läkare enligt förordningen (1992:289) om särskild personutredning i brottmål, m.m. utgifter för ersättning till vårdnadshavare som hörs enligt 21 kap. 1 § RB, dvs. för att en misstänkt är omyndig, och vårdnads- havaren därför enligt 11 § samma kapitel har rätt till ersättning av allmänna medel. Detsamma gäller utgifter för ersättning till vårdnadshavare eller annan som svarar för den unges vård och fostran samt annan som har en fostrande roll i förhållande till den unge som hörts i målet enligt 26 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, när en åtalad är , utgifter för ersättning till part som kallats att inställa sig till ett sammanträde och som tillerkänts ersättning av allmänna medel för resa och uppehälle enligt 11 kap. 6 § RB. Motsvarande gäller utgifter för ersättning till enskild part som inställt sig till munt- lig förhandling eller syn i allmän förvaltningsdomstol enligt 15 § och 23 § förvaltningsprocesslagen (1971:291), Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. utgifter för ersättning till tolk enligt 5 kap. 8 § RB, 52 § för- valtningsprocesslagen och 27 § lagen (1973:188) om arrende- nämnder och hyresnämnder. Även tolkförmedlings administra- tiva avgift får avräknas från anslaget, utgifter för översättning av handlingar enligt 33 kap. 9 § RB och för översättning från finska till svenska av handling som ges in i mål eller ärende i och tingsrätter samt vid mark- och miljödomstolen i avseende mål från kommuner i och tingsrätters domsagor, utgifter för god man enligt 18 kap. 1 § , dvs. god man som utsetts att företräda den som talan riktas mot om han eller hon saknar känt hemvist och det inte kan klarläggas var parten uppehåller sig eller den parten har känt hemvist utanför men inte kan delges. Motsvarande gäller för utgifter en- ligt 20 kap. 2 b § (FB), dvs. utgifter för god man eller rättegångsbiträde som har förordnats i ärende om förval- tarskap, utgifter för ersättning till likvidator enligt 1 § förordningen (2000:306) om ersättning av allmänna medel till likvidator, när rätten förordnat likvidator enligt 25 kap. aktiebolagslagen (2005:551), utgifter för ersättning till den som enligt 20 kap. 9 § har förordnats att föranstalta om bouppteckning enligt 6 § för- ordningen (2001:423) om vissa frågor rörande hand- läggning enligt 20 kap. . I regleringsbrevet anges att i de fall medel kan inflyta på grund av ålagd återbetalningsskyldighet för nu angivna kostnader ska dessa redovisas på inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verk- samhet. Influtna medel kan alltså inte kvittas mot utgifter på an- slaget. Återbetalningsskyldighet kan bli aktuellt t.ex. när det gäller utgifter för rättshjälp, offentliga försvarare, målsägandebiträde och utgifter för person som förordnats att föranstalta om bouppteck- ning. Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. 3.3Beskrivning i årsredovisningen av kostnaderna på anslaget I årsredovisningen som i början av ger in till regeringen anges hur kostnadsutvecklingen för rättsliga biträden sett ut . redovisades siffrorna i tabell 55. Här kan konstateras att utgifterna inte är indelade i an- slag. Det är förklaringen till att posten Offentligt biträde är den näst största i tabellen. Transfereringar (tkr) Särskild företrädare för barn 1 För att matcha indelning i resultaträkning och anslagsredovisning har ovanstående uppgifter reviderats . anger även i korthet i årsredovisningen vad som kan vara förklaringen till en viss förändring. har Dom- stolsverket, beträffande utgifterna på anslaget, angett att utgifterna för rättshjälp, offentlig försvarare, målsägandebiträde m.fl. uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Ökningen i förhållande var . konstaterar att antalet förordnanden har minskat , både för offentliga försvarare och för målsägande- biträden, men att antalet timmar per förordnande forsätter att öka för såväl offentliga försvarare och målsägandebiträden som för offentliga biträden. Höjningen av timkostnadsnormen var . Utgifter för offentliga försvarare har ökat med jäm- fört med . Kostnadsökningen för offentliga försvarare kan enligt förklaras genom höjningen av timkostnads- Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Antalet förordnanden för offentliga försvarare har minskat med medan antalet timmar per förordnande har ökat med . Dessa förändringar tar, enligt Dom- stolsverket, i stort sett ut varandra. Utgifter för offentligt biträde har minskat med jämfört med . Minskningen är i sin helhet hänförlig till migrationsmålen. Utgifter för målsägandebiträde har ökat med eller . Utöver timkostnadsökningen förklaras det av att redovisade timmar per förordnande har ökat . Där- emot har antalet förordnanden minskat . Antalet inkomna ärenden om rättshjälp har ökat med . Avgjorda familjemål har ökat med . I familjemål sker så gott som aldrig återkrav. redovisar också hur samtliga anslag som Dom- stolsverket tilldelas har utvecklats under föregående år. Det illu- streras i tabell 65. Tabell 65 Redovisning mot anslag (tkr) Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Slutligen redovisar vilka medel som flutit in till staten genom bland annat ålagd återbetalningsskyldighet. Dessa medel anges i tabell 66 på inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2561 Efterbevaknings- och tillsynsavgifter 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet 3.4Beskrivning i budgetunderlag av kostnaderna på anslaget I början av ger också in ett underlag till regeringen där myndigheten prognosticerar framtida utveckling på bland annat anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Underlaget an- vänds som grund för budgetprocessen. Budgetunderlaget innehåller mer detaljerade beskrivningar av hur olika faktorer beräknas på- verka anslaget. I underlaget för åren 2015–2017 anges följande. Utgifterna på anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. uppgick till , vilket är en ökning med eller jämfört med . De största utgiftsökningarna finns inom områdena offentligt försvar och rättshjälp. Övriga utgifter och offentligt biträde står för de största ökningarna pro- centuellt sett. har anslagsutfallet ökat med 639 mil- joner kr. Den största posten är offentligt försvar som står för Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. av utgifterna på anslaget. Posten har ökat med eller . Utvecklingen av utfallet på anslaget Anslaget Rättsliga biträden m.m. (Mnkr) Av diagrammet framgår tilldelade och förbrukade medel på anslaget Rättsliga biträden m.m. för budgetåren 2009–2013. Utfall (Mnkr) Utgifter för bevisning, tolkar och parter Som främsta faktorer för utvecklingen på anslaget anger Domstols- verket utvecklingen av timkostnadsnormen, antal förordnanden och debiterade timmar per förordnande. Vad gäller timkostnads- anges följande. Timkostnadsnormen höjdes till exklusive mervärdesskatt. En förändring av timkostnadsnormen har relativt stort genomslag på utvecklingen av utfallet på anslaget. En höjning med en procent av Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. timkostnadsnormen som gällde innebär en utgifts- ökning på anslaget med nästan . Höjningen som genomfördes medför således en utgiftsökning med nästan vid oförändrade förut- sättningar i övrigt. har regeringen efter förslag från Dom- stolsverket beslutat att timkostnadsnormen ska beräknas med hän- syn taget till kostnadsutvecklingen . har regeringen också, efter förslag från Domstols- verket, fastställt timkostnadsnormen till två olika nivåer, dels en för rättsliga biträden som innehar F-skattsedel, dels en för rättsliga biträden som inte innehar F-skattsedel. Den sistnämnda timkost- nadsnormen beräknas exklusive arbetsgivaravgift och har för fastställts till (1 276/1,3142). Statskontoret har i rapporten ersättning till rättsliga biträden (2012:5) gjort en översyn av beräkningsmodellen för timkostnads- . Rapporten bereds i . Av de tabeller som redovisas i anslutning till följande avsnitt framgår hur faktorerna förändring av antalet förordnanden, tim- kostnadsnormens utveckling och förändring i genomsnittligt debi- terad tid ändrats –2013 för offentligt försvar, offentligt biträde och målsägandebiträde. Belopp exklusive moms (kr) Årlig procentuell förändring (%) När det gäller offentlig försvarare och kostnadsutvecklingen i den delen av anslaget har angett följande. Andra fak- torer som påverkar utfallet än de som nämnts tidigare är före- komsten av omfattande mål, där det kan vara ett stort antal åtalade med många ombud i samma mål, vilket ger ett högt utfall för ett enskilt mål. Det totala antalet inkomna brottmål har under 2000- talet haft en stigande trend, men har antalet brottmål minskat. Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Det är dock de enklare bötesmålen där inget offentligt försvar behövs som står för den största antalsminskningen med jämfört med föregående år. Målutvecklingen för de andra brottmålskate- gorierna är i princip oförändrad eller något minskande . Antalet avgjorda brottmål följer i princip trenden för de inkomna målen och har också minskat med nästan fem pro- cent. Antalet avgjorda brottmål mot person – alltså sådana där det också kan förekomma målsägandebiträden – ökade med drygt en pro- cent . anger vidare att utgifterna kan beräk- nas genom att multiplicera utgifterna föregående år med föränd- ringen av antal förordnanden multiplicerat med förändringen av debiterad tid per förordnande multiplicerat med förändringen av timkostnadsnormen. Beräkningen av den debiterade tiden görs genom att dividera utfallet med antalet förordnanden och sedan med tim- kostnadsnormen. Man ska dock ha i åtanke att beräkningen inte är exakt och den debiterade tiden i timmar per förordnande blir något teoretisk då utgifterna inte bara innehåller ersättning för nedlagd tid utan även för utlägg och tidsspillan. I vissa fall kan dessutom en förhöjd ersättning utgå. prognos över avgjorda brottmål är att dessa ökar med en halv procent och är oför- ändrad för att sedan minska med en halv procent . I utgiftsprognosen antas att antalet förordnanden ökar i takt med prognosen för avgjorda brottmål. Det antas också en något lägre uppräkning av timkostnadsnormen än i föregående års budget- underlag. Uppräkningen är beräknad efter genomsnittet av de fem senaste årens höjningar. Den teoretiskt framräknade tiden i timmar per förordnande har, som kan ses i följande tabell, ökat . Det är därför rimligt att anta en fortsatt ökning av den debiterade tiden per förordnande. I prognosberäkningen har antagits en ök- ning . Prognosen över utfall för offentligt försvar blir för . För perioden –2017 beräk- nas utgifterna för offentligt försvar till , 1 419 mil- joner kr respektive exklusive uppräkning av tim- kostnadsnormen. Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. SOU 2014:86 Förklaringsfaktorer till hur utgiftsökningarna uppstått, utöver timkostnadsnormen Debiterade timmar per förordnande Förändring debiterad tid/förordnande Beträffande målsägandebiträden och kostnadsutvecklingen för dessa anger följande. Utöver timkostnadsnormens för- ändring är utvecklingen av antal förordnanden och av debiterade timmar per förordnande förklaringar till hur utgiftsökningarna för målsägandebiträde har uppstått. Utvecklingen av dessa faktorer redo- visas i följande tabell. Förklaringsfaktorer till hur utgiftsökningarna uppstått, utöver timkostnadsnormen Debiterade timmar per förordnanden Förändring debiterad tid/förordnanden Utgifterna för målsägandebiträde uppgick till , vilket är en ökning med eller jämfört med . Av tabellen framgår att antalet förordnanden har minskat med 481 eller . Den debiterade tiden per förordnande har ökat jämfört med med . Prognosen över utfallet för målsägandebiträden för blir och för perioden –, , respektive exklusive framtida ökning av tim- kostnadsnormen. Prognosen grundar sig på samma resonemang om prognoser för avgjorda mål och en ökning av debiterade timmar per förordnande som angavs i avsnittet om utgifter för offentligt försvar. Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Utgifterna för rättshjälp enligt rättshjälpslagen uppgick till , vilket är en ökning med nästan 19 mil- joner kr eller jämfört med föregående år. Orsaken till att utgifterna har ökat kan delvis förklaras av timkostnads- utveckling. Det totala antalet avräknade ärenden om rätts- hjälp som har beviljats är i princip oförändrat jämfört med föregående år. Antalet ansökningar om rättshjälp som kom in till Rättshjälps- myndigheten har minskat med 42 ärenden eller med drygt tre pro- cent . Sedan den nya lagstiftningen trädde 1997 har antalet ansökningar om rättshjälp som kommit in till stadigt minskat. bedömer att antalet avräknade rättshjälpsärenden kommer att öka ungefär i samma takt som prognosen för tvistemål (familjemål) –2017. Utgiftsprognosen för rättshjälp, inklusive timkostnadsnormens ökning, blir för . –2017 beräknas utgifterna för rättshjälp till , respektive exklu- sive uppräkning av timkostnadsnormen. Kostnadsutvecklingen för offentliga biträden förklarades på följande sätt i budgetunderlaget. Utöver timkostnadsnormens förändring är utvecklingen av antal förordnanden och av debiterade timmar per förordnande förklaringar till hur utgiftsökningarna för offentligt biträde har uppstått. Utvecklingen av dessa faktorer redovisas i tabellen nedan. Förklaringsfaktorer till hur utgiftsökningarna uppstått, utöver timkostnadsnormen Debiterade timmar per förordnanden Förändring debiterad tid/förordnanden Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Utgifterna för offentligt biträde uppgick till 157 mil- joner kr vilket är en ökning med eller i förhållande . Antalet förordnanden har ökat med och den debiterade tiden per förord- nande har ökat med jämfört med . Prognosen för måltillströmningen av LVU-mål (mål enligt lagen om vård av unga) är samt . Prognosen för antal inkomna LVM-mål (mål enligt lagen om vård av missbrukare) visar på en oförändrad måltillströmning kommande år. Den debiterade tiden beräknas öka vilket innebär att prognosen över utfallet för offentligt biträde för blir och för åren 2015–, 190 mil- joner kr respektive exklusive framtida ökning av timkostnadsnormen. I dessa beräknade kostnader har inte beaktats ett eventuellt genomförande av dels förslaget i betänkandet Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd (SOU 2012:17), dels föreslagen i lagrådsremissen God Vård och omsorg om personer med demenssjukdom samt regler för skydd och rättssäkerhet. Kostnadsutvecklingen för konkursförvaltare förklarades på följande sätt i budgetunderlaget. Antalet inkomna konkursansökningar minskade med knappt en procent i förhållande . Antalet avslutade konkurser ökade med i förhållande . Utgifterna för förvaltararvoden med mera uppgick till , vilket är en minskning med eller drygt en procent jämfört med . Utgiftsminskningen beror på volymförändringar. Höjningen av konkursförvaltartaxan per uppgick till . prognosticerar att antalet inkomna konkurs- ärenden kommer att minska . I prognosen ingår höjning av konkursförvaltartaxan på . Utgifterna för beräknas med dessa förut- sättningar komma att uppgå till . Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. nas konkursärendena öka och för . beräknas konkursärendena öka med två pro- cent. bedömning av utfallen –2017 uppgår under dessa angivna förutsättningar till , respektive prisnivå. Beträffande delposten bevisning, tolkar och parter på anslaget an- ger följande. Sammantaget uppgick utgifterna för parter, bevisning och tolkar till , vilket är en ökning med eller drygt en procent jämfört med . Vid en närmare uppdelning av utgiftsposterna kan noteras att utgifterna för tolkar ökat med sam- tidigt som utgifterna för bevisning och parter minskat med nästan . Utgifter för bevisning, parter och tolkar är beroende av mål- utvecklingen. beräknade utfall för uppgår till 149 mil- joner kr prisnivå. –2017 beräknas utfallet bli i stort sett detsamma. Den sista delposten som redovisar på anslaget är Övriga utgifter. Här lämnas följande kommentarer. Övriga ut- gifter som belastar anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. avser sär- skild företrädare för barn, god man, rådgivning, diverse kostnader för rättsväsendet, ersättningsgaranti för bodelningsförrättare samt ersättning till likvidator. Det sammanlagda utfallet för dessa utgifts- slag uppgick till . Utgifter för särskild företrädare för barn och god man svarar för den största delen av beloppet. prognos är sammantaget för dessa utgifts- slag för . –2017 beräknas ut- fallet bli ungefär detsamma prisnivå. Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. I följande tabell redovisas de samlade beräknade utgifterna, som bedömt, på anslaget Rättsliga biträden m.m. prisnivå. I beräkningen ingår antaganden om volymföränd- ringar, vilka har redovisats tidigare.