sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i det fall kost- naderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och rege- ringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Det är min bedömning att i de fall behov föreligger ska kon- tinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) i slutet av sin anställningstid i Försvarsmakten erbjudas stöd och möjlighet att genomföra civila kurser eller civil utbildning. Om enskilda GSS/K får möjlighet att komplettera sin utbildning och kompetens så att den blir civilt tillämpbar behöver de civila arbetsgivarna inte lägga lika mycket resurser på att utbilda personen i fråga när han eller hon väl anställs. Förslaget kan alltså innebära positiva ekonomiska konsekvenser för civila arbetsgivare. Att GSS/K utbildas i slutet av sin militära tjänstgöring kan även bidra till positiva ekonomiska konsekvenser för privata utbildnings- aktörer då de kan anlitas av Försvarsmakten för viss utbildning av GSS/K. I vilken omfattning civila utbildningsaktörer kan komma att anlitas är mycket svårt att beräkna. Då det ska vara frivilligt för GSS/K att använda sig av sådant här stöd till utbildning är det inte möjligt att avgöra hur många GSS/K som kommer att nyttja stödet. Erbjudande om stöd till civila kurser och civil utbildning i slutet av tjänstgöringen kan verka som ett tjänstgöringsincitament som kan bidra till att GSS/K stannar i Försvarsmakten än . Detta leder till positiva ekonomiska effek- ter i form av minskade kostnader för nyrekrytering och utbildning av nyanställda. Att enskilda stannar i anställningen hos Försvarsmakten leder till en mer rutinerad och kompetent personal vilket medför en stärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Stöd till yrkesväxling kan även bidra positivt vid rekrytering av GSS då det förmedlar att Försvarsmakten bryr sig om sina anställda och värnar om deras framtid, även efter tiden i Försvarsmakten. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i det fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.21Möjligheten för Försvarsmakten att i andra hand hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän Positiva effekter för rekryteringen till Försvarsmakten. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Förbättrade sociala villkor för enskilda anställda i Försvars- makten. Positivt för förbandskommuner i och med ökad inflyttning. Positiva ekonomiska konsekvenser för kommunala och privata bostadsbolag. förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Kostnaderna för att administrera Försvarsmaktens blockför- hyrning och uthyrning av lägenheter uppskattas till . Genom förväntade positiva effekter är förslaget kostnadsneutralt och kan även komma att leda till ekonomiska besparingar. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i de fall kost- naderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och rege- ringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska för- svaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Genom ett tillägg i förordningen (1993:528) om statliga myndig- heters lokalförsörjning ges Försvarsmakten möjlighet att hyra ut lägenheter i andra hand för bostadsändamål till gruppbefäl, soldater och sjömän. Denna möjlighet kan underlätta för enskilda GSS att hitta boende till ett rimligt pris. Bättre möjligheter för enskilda att bosätta sig på förbandsorten leder enligt min bedömning till större sannolikhet att enskilda väljer att stanna kvar längre i sin anställ- ning i Försvarsmakten. Med förslaget har Försvarsmakten möjlighet att blockförhyra lägenheter till GSS. Försvarsmakten kan därför göra egna risk- bedömningar om det antal bostäder som ska blockförhyras. Detta minskar risken för Försvarsmakten att göra en ekonomisk förlust. Det finns 32 kommuner i vilka Försvarsmakten har enheter eller förband organiserade, s.k. förbandskommuner. Samtliga förbands- kommuner har fått möjlighet att lämna upplysningar till utred- ningen när det bl.a. gäller frågan om bostadbrist är ett problem i kommunen och om det är ett problem för soldater att hitta lämp- ligt boende. Av de 18 förbandskommuner som har kommit med upplysningar till utredningen har tolv svarat att det i kommunen råder brist på bostäder i kommunen. Det är inte möjligt att i detta skede bedöma i vilken omfattning Försvarsmakten kommer att nyttja möjligheten att hyra ut bostads- lägenheter till GSS i andra hand och vilka kommuner och bostads- bolag som kan komma att påverkas av Försvarsmaktens eventuella blockförhyrning. Förslaget kan leda till att kommunala och privata bostadsbolag bygger fler bostäder. Detta gynnar det svenska näringslivet. I vilken omfattning förslaget kan komma att påverka näringslivet beror på i vilken utsträckning Försvarsmakten kommer att blockförhyra lägen- heter och blockförhyrningen pågår. Förslaget förväntas inte ha någon påtaglig påverkan på antalet mål vid hyresnämnderna. Försvarsmakten kommer att behöva avsätta resurser för admini- stration för uthyrning av lägenheterna samt kontakt med hyres- värdar och enskilda för hantering av förhyrning och uthyrning. Hur Försvarsmakten vill administrera detta arbete; genom sin egen administration eller genom att upphandla tjänsten från någon annan aktör på marknaden, måste Försvarsmakten själv besluta om. Jag uppskattar att det administrativa merarbete som detta för- slag medför motsvarar två årsarbetskrafter som på heltid behöver arbeta med nu nämnda frågor. Denna kostnad kan uppskattas till en årlig kostnad om . Genom förväntade positiva effekter, dvs. att GSS stannar i sin anställning under hela sin anställningstid, kan förslaget bli kostnadsneutralt och till och med leda till positiva effekter i form av ekonomiska bespa- ringar i och med behov av färre nyanställningar och därmed följande lägre utbildningskostnader. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.22 Administrativa lättnader att lägga ut semester positiva ekonomiska konsekvenser. Försvarsmaktens administrativa arbete med förläggning av tjänstgörande gruppbefäls, soldaters och sjömäns (GSS/T) semesterdagar kommer att minska. Försvarsmaktens kostnader för admini- strationen av semesterdagsuttag kommer att bli lägre. De huvudsakliga arbetsgivarnas kostnader för administration av semesterdagsuttag kan bli lägre. Konsekvenser för enskilda GSS/T och deras huvudsakliga arbetsgivare när det gäller möjligheten att bestämma när semesterdagar ska förläggas. Jag föreslår en ändring i 41 § lagen (2012:332) om vissa försvars- maktsanställningar som innebär att det i de fall tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän tjänat in fem eller färre semester- dagar under sin tjänstgöring i Försvarsmakten per intjänandeår ska alltid läggas ut i samband med tjänstgöringen i För- svarsmakten. Denna ordning underlättar det administrativa arbetet för Försvarsmakten och förenklar förhållandena mellan Försvars- makten och de civila arbetsgivarna. Förslaget innebär att resurser frigörs, för såväl Försvars- makten som för de huvudsakliga arbetsgivarna. Enligt Försvars- maktens planering kommer antalet GSS/T att öka under de när- maste åren. Med ett ökande antal GSS/T kommer administrationen kring semester för dessa att kräva mer resurser. Förslaget till änd- ring kan därmed komma att innebära en lättnad i Försvarsmaktens framtida arbetsbörda. De huvudsakliga arbetsgivarnas arbetsbörda när det gäller administration av semesteruttag kan komma att minska. Förslaget innebär inte någon annan skillnad för de huvudsakliga arbetsgivarna än att deras anställda kommer att ta ut semesterdagar i anslutning till tjänstgöringen i Försvarsmakten. Detta är semester- dagar som de anställda under alla omständigheter har rätt att ta ut under intjänandeåret. För mindre arbetsgivare kan det innebära ett problem att ha vakanser under vissa särskilt intensiva perioder. Dessa arbetsgivare kan vilja ha möjligheten att tillsammans med sina anställda bestämma när semesteruttaget ska ske. Jag menar dock att mitt förslag endast handlar om så få semesterdagar att det inte nämnvärt kommer att påverka den huvudsakliga arbetsgivaren. Förslaget kan påverka enskilda GSS/T negativt på så sätt att den enskilde inte fritt kan bestämma när fem eller färre semesterdagar som har intjänats i Försvarsmakten ska tas ut. Vid mer än fem intjänade semesterdagar i Försvarsmakten ska den enskilde även fortsättningsvis kunna bestämma när semesterdagarna ska förläggas. Jag bedömer därför att detta förslag inte kommer att negativt på- verka Försvarsmaktens rekryteringsförmåga till nu aktuella tjänster. 14.4.23Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas utökade användning i fredstid Konsekvenser för personal i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas huvudsakliga arbetsgivare. I och med tydlig- görandet av enskildas tjänstgöringsskyldighet och rätt till ledighet från den civila anställningen skapas en tydlighet för såväl den enskilde, Försvarsmakten som den huvudsakliga arbetsgivaren vad som gäller i samband med att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna tas i anspråk i fredstid. Det går inte att förutspå i vad mån detta tydliggörande av tjänstgöringsskyldigheten kommer att ianspråktas och på vad sätt/hur ofta de huvudsakliga arbetsgivarna kan komma att påverkas. Arbetsgivare i små och medelstora företag kan komma att påverkas mer för de fall enskilda anställda kommer att tjänstgöra i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna . Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Positiva effekter för samhällets krisberedskap. Jag föreslår att dagens hemvärnsavtal ska uppdateras så att avtalen även föreskriver att enskilda efter utbildning är skyldig att tjänst- göra i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna för verksam- het i samband med att Försvarsmakten lämnar stöd till en annan myndighet eller enskild enligt föreskrift i lag eller förordning eller efter beslut av regeringen. Ett sådant tillägg tydliggör de enskildas skyldighet att tjänstgöra och rätt till ledighet från sin arbetsgivare enligt lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänst- inom totalförsvaret m.m. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas uppgifter i fredstid måste vara väl avgränsade. Beslut om hemvärnsinsatser i fredstid ska fortfarande fattas på hög nivå. Jag föreslår att 1 § hem- värnsförordningen ändras på så sätt att det tydliggörs att hem- värnet ingår i Försvarsmakten och att hemvärnet ska kunna delta i uppgifter som Försvarsmakten utför. Det framgår alltjämt av bestäm- melsen att hemvärnet har till uppgift att skydda skyddsobjekt men tillägget av ordet särskilt betonar att detta är en specifik uppgift för hemvärnet. Jag föreslår ett tillägg i 7 § hemvärnsförordningen med innebörd att hemvärnet även vid en särskild allvarlig kris i fredstid, efter erforderliga beslut, ska inta hemvärnsberedskap. Några förslag till utökade befogenheter för hemvärnet med de nationella skydds- styrkorna lämnas inte. Mina förslag innebär vissa konsekvenser för de civila arbets- givarna. I och med tydliggörandet av enskildas tjänstgöringsskyldig- het i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och rätt till ledighet från den civila anställningen skapas en tydlighet för såväl den enskilde, Försvarsmakten som den huvudsakliga arbetsgivaren vad som gäller i samband med att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna tas i anspråk i fredstid. I och med att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas insatser kan komma att behövas med kort varsel är det svårt att förutsäga i vad mån detta tydliggörande av tjänstgöringsskyldig- heten kommer att ianspråktas och på vad sätt/hur ofta de huvud- sakliga arbetsgivarna kan komma att påverkas. I och med det föreslagna tillägget i 7 § hemvärnsförordningen som innebär att hemvärnet även vid en särskild allvarlig kris i freds- tid, efter erforderliga beslut, ska inta hemvärnsberedskap, tydlig- görs och möjliggörs en ökad användning av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna i fredstid. I och med att beslut om hemvärnsberedskap som huvudregel ska fattas av regeringen garan- teras såväl enskilda som enskildas civila arbetsgivare att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna inte överutnyttjas och används i situationer då i Försvarsmakten anställd personal bör tas i anspråk. Mina förslag innebär att Försvarsmaktens operativa förmåga stärks och förslagen medför även positiva effekter för samhällets krisberedskap. Att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna kan tas i anspråk vid en särskild allvarlig kris i fredstid och att det finns enskilda som kan och har de huvudsakliga arbetsgivarnas för- ståelse och tillåtelse att ställa upp medför positiva effekter för hela samhället. 14.4.24Ersättning vid tjänstgöring under hemvärnsberedskap i fred Positiva konsekvenser för rekryteringen till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Positiva effekter för samhällets krisberedskap. Ekonomiska konsekvenser i form av ökade kostnader när enskilda tjänstgör i hemvärnet med de nationella skydds- styrkorna när hemvärnsberedskap i fred. De ekonomiska konsekvenserna går inte att på förhand förutse. I och med att jag föreslår att ett tillägg ska göras i hemvärns- förordningens 7 § som innebär att hemvärnet även vid en särskild allvarlig kris i fredstid, efter erforderliga beslut, ska inta hemvärns- beredskap, har fråga uppkommit om samma principer för ersätt- ning ska gälla vid hemvärnsberedskapstjänstgöring i fredstid som när hemvärnsberedskap råder på grund av höjd beredskap eller andra omständigheter. Jag menar att det finns anledning att skilja på insatser under hemvärnsberedskap beroende på om de har sin grund i fredstida insatser eller inte. Enskilda som tjänstgör i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna ska inte behöva riskera att vid en längre tids tjänstgöring under hemvärnsberedskap i fred gå miste om inkomst som motsvarar den inkomst som den enskilde erhåller i sin huvudsakliga sysselsättning. Jag föreslår därför att Försvarsmakten ska ges möjlighet att i hemvärnsavtal föreskriva att vid tjänstgöring när hemvärnsberedskap i fred som överskrider , förslags- vis , är den enskilde försäkrad ersättning som mot- svarar den inkomst som den enskilde då erhåller i sin huvudsakliga sysselsättning. Ett tillägg föreslås i 4 § förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän som innebär att Försvarsmakten får ingå avtal med enskilda om ytterligare ersättning vid tjänstgöring under hemvärnsberedskap i fred. I och med att tjänstgöring under hemvärnsberedskap i fred för- väntas inträffa mycket sällan har ett sådant här åtagande av För- svarsmakten främst syftet att vara en rekryteringsfrämjande åtgärd som syftar till att även personer med högre inkomst kan tänka sig att ingå ett hemvärnsavtal och åta sig de förpliktelser som följer av nu nämnda avtal. skulle detta åtagande sannolikt kunna innebära en högre inställelsegrad i de fall det beslutas om hem- värnsberedskap i fred. Den dagpenning som enskilda erhåller för det fall de tjänst- gör under hemvärnsberedskap uppgår till av den en- skildes sjukpenninggrundande inkomst enligt socialförsäkrings- balkens kapitel 25 och 26, delad med 365. I de fall det inte har fast- ställts någon sjukpenninggrundande inkomst bestäms dagpenningen till av den sjukpenninggrundande inkomst som skulle ha fastställts om föreskrifterna om fastställande av sådan inkomst hade varit tillämpliga, delad med 365. Dagpenningen ska alltid bestämmas till lägst . Dagpenningen som enskilda er- håller vid hemvärnsberedskap varierar alltså beroende på personens sjukpenninggrundande inkomst. Den sjukpenninggrundande inkomsten kan som högst uppgå till 7,5 prisbasbelopp, dvs. Denna reglering innebär alltså att en person, vid sådan tjänstgöring varom nu är fråga, som högst kan erhålla per dag oavsett hur många timmar den enskilde faktiskt tjänstgör. Mitt förslag innebär, om det tillämpas på samtliga som skriver avtal med hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna, att dessa kommer att vid en längre tids tjänstgöring under hemvärnsbered- skap i fred vara försäkrade att erhålla motsvarande ersättning vid tjänstgöring under hemvärnsberedskap i fred som den inkomst de erhåller i sin huvudsakliga sysselsättning. Detta förslag är främst positivt ur rekryteringssynpunkt för hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. En ökad inställelse- grad skulle medföra en förstärkt operativ förmåga för Försvars- makten och positiva effekter för samhällets krisberedskap. Ett sådant här ekonomiskt åtagande i hemvärnsavtalen innebär ökade kostnader för Försvarsmakten för det fall det beslutas om hemvärnsberedskap i fred. Det går däremot inte att på förhand förutse hur höga dessa kostnader kan komma att bli då detta är beroende av hur länge en sådan här hemvärnsberedskap kan komma att pågå och vilka personer som ianspråktas respektive vad dessa har för inkomst. Under aktuella förhållanden är de ökade kostnaderna befogade och proportionerliga. De ekonomiska resurser som dessa fall kommer behöva tillföras Försvarsmakten är engångsvisa och extraordinära. Det går inte att ange hur höga belopp och från vilket anslag medel för detta ska tas i de fall detta blir aktuellt. 14.4.25 Begreppet hemvärnsman ändras till hemvärnssoldat Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förstärkt folkförankring av försvaret. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Jag föreslår ändringar i hemvärnsförordningen som innebär att be- greppet hemvärnsman görs könsneutralt och byts ut mot hemvärns- soldat. I och med ändrad terminologi från hemvärnsman till hem- värnssoldat i hemvärnsförordningen görs även motsvarande änd- ringar i förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän. Förordningen föreslås byta namn till förordningen om förmåner till Vidare föreslår jag att samma ändring görs i 2 kap. 2 § förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal. Förslaget, som i huvudsak har ett symbolvärde, bidrar till en ökad jämlikhet och jämställdhet i Försvarsmakten. Den ändrade terminologin signalerar att även kvinnor kan tjänstgöra som hem- värnssoldater och kan på så sätt medföra positiva effekter för hem- värnet med de nationella skyddsstyrkorna ur ett rekryterings- och personalförsörjningsperspektiv. lag (20xx:xxxx) om Försvarsmaktens ekonomiska stöd till vissa rehabiliteringskostnader Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om Försvarsmaktens skyl- dighet att, under i lagen närmare angivna förutsättningar, lämna ekonomiskt stöd till de i Försvarsmakten tjänstgörandes civila arbetsgivare för vissa rehabiliteringskostnader. Det ekonomiska stödet avser kostnader som uppkommer hos en civil arbetsgivare avseende rehabilitering av en person som är eller har varit tjänstgörande i Försvarsmakten och som har sin grund i en skada från tjänstgöring hos Försvarsmakten. Denna lag ska inte tillämpas i de fall lagen (2010:449) om För- svarsmaktens personal vid internationella militära insatser ska tillämpas. 2 § I lagen avses med tjänstgörande i Försvarsmakten de gruppbefäl, soldater och sjömän som tjänstgör eller har tjänstgjort enligt lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar samt reservofficerare som tjänstgör eller har tjänstgjort enligt officersförordningen (2007:1268). I lagen avses med civil arbetsgivare en annan arbetsgivare än Försvarsmakten som har en anställd som tjänstgör eller har tjänst- gjort i Försvarsmakten. 3 § Försvarsmaktens ekonomiska stöd som ska utgå enligt denna lag innebär ingen inskränkning i det ansvar som den civila arbets- givaren har enligt 2 kap., 3 kap. 2 a §, 3 kap. 3 § 2 arbetsmiljölagen (1977:1160) samt 30 kap. socialförsäkringsbalken. 4 § Bestämmelser om rätt till ersättning för personskada finns i 43, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Dessa bestämmelser gäller även vid tillämpningen av denna lag. Ekonomiskt stöd till civila arbetsgivare för vissa rehabiliteringskostnader 5 § Om en tjänstgörande skadas fysiskt eller psykiskt när han eller hon tjänstgör hos Försvarsmakten men den enskilde kan rehabili- teras först efter det att den tjänstgörande har återgått till tjänstgöring hos den civila arbetsgivaren, ska Försvarsmakten, efter ansökan från den civila arbetsgivaren, lämna skäligt ekonomiskt stöd till den civila arbetsgivaren för de rehabiliteringskostnader som uppkommer för den civila arbetsgivaren att 1.utreda behovet av åtgärder för att den skadade ska återfå full arbetsförmåga eller för att stärka den skadades möjligheter att försörja sig genom förvärvsarbete, 2.bidra till att den skadade får lämplig arbetsträning, i första hand inom ramen för den civila arbetsgivarens verksamhet, samt 3.medverka till att den skadade får tillgång till lämplig yrkes- utbildning eller fortbildning som är ägnad att stärka hans eller hennes förvärvsförmåga. 6 § I de fall som avses i 5 § 3 ska Försvarsmakten ge ekonomiskt stöd till den civila arbetsgivaren för kostnader som denne haft för en utbildning som föranleds av eller förlängs till följd av skadan. Försvarsmakten ska också ge den civila arbetsgivaren ekono- miskt stöd avseende andra åtgärder som främjar att den skadade återfår arbetsförmågan samt till anskaffande av hjälpmedel som den skadade behöver. Ersättning enligt första och andra styckena ges endast om det framstår som skäligt med hänsyn till skadan och omständigheterna i övrigt. 7 § Försvarsmaktens ansvar enligt 5 och 6 §§ gäller endast av från det att åtgärder enligt 5 § 2 och 3 kan inledas. 8 § Försvarsmaktens beslut enligt denna lag får överklagas till all- män förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Denna lag tillämpas i fråga om personer som har skadats efter utgången av 2012. En arbetstagare ska informera sin civila arbetsgivare om anställ- ningen i Försvarsmakten och om den tjänstgöringsskyldighet som föl- jer av denna anställning. Informa- tionen ska lämnas när anställ- ningsavtalet ingås med en civil arbetsgivare eller i samband med att arbetstagaren tar anställning i Försvarsmakten.Arbetstagaren är skyldig att lag om ändring i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar Härigenom föreskrivs att 9, 27 och 41 §§ lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar ska ha följande lydelse. Ett anställningsavtal ska om- Ett anställningsavtal ska om- fatta minst sex och högst . fatta minst sex och högst . Den totala anställningstiden får Den totala anställningstiden får uppgå till högst , varav uppgå till högst , varav innebära att tidsgränsen för den innebära att tidsgränsen för den skrids, ska avtalet omfatta den skrids, ska avtalet omfatta den tid som återstår av den tillåtna tid som återstår av den tillåtna än i de fall som anges i 10, än i de fall som anges i 10, 11 eller 12 §. 11 eller 12 §. En arbetstagare ska infor- mera sin civila arbetsgivare om anställningen i Försvarsmakten. Informationen ska lämnas när anställningsavtalet ingås med en civil arbetsgivare eller i samband med att arbetstagaren tar anställ- ning i Försvarsmakten. Arbetstagaren är skyldig att hålla sin civila arbetsgivare infor- merad om planerad tjänstgöring i Försvarsmakten i den mån den påverkar arbetstagarens rätt till ledighet från sin civila anställ- ning.