sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — De departement som direkt fick ansvar att utveckla olika områden var Försvars- ministeriet, som bl.a. skulle upprätta en organisation för veteraner med ett veterancenter, , som fick till ansvar att utveckla en kompetensvärderingsmodell och , som skulle utveckla behandlingen av psykiskt skadade och tillsam- mans med stärka omhändertagandet av de fysiskt skadade. är en del av Veterancentret. Sekretariatet koordinerar information från försvaret, med information från veteraner, fackliga och frivilliga organisationer. Därutöver finns det veteranhem på vissa orter samt kontaktmöjligheter på varje förband. En utvärdering genomfördes där det konstate- rades att åtgärderna hade fungerat väl och att verksamheten var på rätt väg. Centret har tydliggjort myndighetsansvaret för veteran- erna, men även för samhället i övrigt. 4.2.2Stöd till veteraner och deras anhöriga Inför en internationell insats utbildas den utsände, men även anhö- riga i vad som kan förväntas under insatsen och vilka konsekvenser det kan innebära. Under utlandsvistelsen finns ett stödprogram och utarbetade rutiner för att stödja alla inblandade. Efter hemkomsten ges fortsatt stöd, men efter ett antal obligatoriska tillfällen förut- sätter det frivillighet från den utsändes sida. Det finns goda förutsättningar att få stöd under olika omstän- digheter och anställningsförhållanden för dem som varit utsända. Information finns tillgänglig och delas ut till de direkt inblandade och till lärare/pedagoger som ansvarar för barn till utsända. Veteranpolitik i andra länder 4.2.3Lokalt anställd personal i insatsområdet har haft lokalt anställd personal i och . Avtal har upprättats mellan politiska partier i om hante- ring av dessa personer och i vissa fall deras anhöriga. Ett exempel är tolkar som varit anställda lokalt i där den anställde har kunnat välja mellan olika alternativ, såsom lön, flytt till annan pro- vins eller utbildning, i vissa fall i . Det finns en möjlighet till danskt permanent uppehållstillstånd och med vissa krav, som att personen i fråga, inte ska ha begått allvarliga brott. Avtalet liknar det man tog fram för situationen i där den också omfattade lokalanställd personal vid den danska ambassaden. Cirka 350 personer berördes i Irakfallet, varav cirka 250 har åter- vänt till . 4.2.4Organisation av det medicinska, psykologiska och sociala stödet, före, under och efter insatsen Före insatsen finns det ett program för den utsände och de anhöriga. Det inkluderar utbildning, träning, vaccinering och tester. Även psykiskt förbereds den utsände och familjen på det som den utsände kan utsättas för. En kontaktofficer finns vid det utsända förbandet. Under insatsen är det primärt den ordinarie sjukvården inom missionsområdet som finns att tillgå. Beredskap med nationell sjuk- vårdstransport finns tillgänglig. Det psykologiska stödet ges inom ramen för förbandet med dagliga debriefingar m.m. och för de hemmavarande genom regelbundna träffar. Stor vikt har lagts vid att underlätta kontakten mellan de utsända och de hemmavarande genom goda kommunikationsmöjligheter. Alla som är beroende av behandling i kommer till i . Efter hemkomsten hålls ett obligatoriskt samtal med de utsända då eventuellt fortsatt stöd ska definieras. Det sker inom sex måna- der, utom i de fall förbandet varit i en s.k. hård mission, då sker det direkt efter hemkomsten. Om veteranen inte frivilligt söker hjälp blir denne kontaktad efter två, fem och efter hemkomsten. skiljer inte mellan psykiska och fysiska skador. Försvaret arbetar inte bara med den enskilde eller dennes familj utan också mot andra myndigheter, såsom kommuner m.m. Veteranpolitik i andra länder Ett arbete pågår för att utveckla förmågan att beskriva kompeten- serna som inhämtatas under insatsen. En bärande tanke i den fast- ställda handlingsplanen har varit att de utsända ska värdesättas av hela samhället. Detta förhållningssätt manifesteras av att framför och vid ceremonier vid monumentet på Kastellet firar veteranerna med närvaro av den högsta militära och politiska ledningen samt med Drottning . 4.2.5Civil personal i civila insatser Veterancentret tar inte hand om veteraner från poliser, krisbered- skapspersonal eller från t.ex. . Veterancentret kan genom ett befintligt avtal bistå med psykologisk hjälp eller hänvisa till efterföljande samtal med de privatpraktiserande psykologer som Veterancentret anlitar. Dessa tjänster ska dock finansieras av det departement som svarar för den verksamhet som den hjälpbehövan- de personalen tillhör. Beredskapsstyrelsen sänder ut räddningstjänstpersonal till kata- strofområden. Innan insats genomgår denna personal en lång utbildning där det kan ingå samtal med psykolog. Under insatsen följs personalen upp kontinuerligt och efter insatsen genomförs debriefing med möjlighet till kontakt med psykolog. När det gäller poliser i internationella insatser finns utarbetade rutiner, vari ingår fysiska test, intervjuer, internationella kurser av- sedda för polispersonal och förberedande träning för insatsen. Under insatsen sker två besök om insatsområdet är och ett be- sök i övriga fall, med bl.a. obligatoriskt samtal med psykolog. Efter hemkomsten är samtal med psykolog obligatoriskt. Flera frivilligorganisationer tar hand om personal som tjänst- gjort i insatser och som behöver stöd och hjälp. En sådan organisa- tion är Krigsveteraner och pårørende. Det är en förening som genom frivilligt arbete, ger stöd och hjälp till tidigare utsända och deras familjer. Med tidigare utsända avses alla dem som har varit i krigs- zoner eller i andra oroliga områden. Även de Blå Baretter och Veteranhjemmene erbjuder hjälp till annan personal än de från försvaret, såsom poliser, sjuksköterskor, läkare, krisberedskapspersonal med flera. Det tycks dock mest vara försvarets personal som tar kontakt med dessa organisationer. Veteranpolitik i andra länder En veteran är den som för republiken har varit i en inter- nationell insats eller som under en tjänstgöring i fått bestå- ende skador. Civila betecknas som veteraner om de tjänstgjort i en insats inom försvaret. har ett veteranprogram och som avser perioden –2017. Man planerar att uppdatera det . Veteranprogrammet definierar ordet veteran, fastslår de vik- tigaste principerna i veteranpolitiken samt föreslår hur veteran- politiken ska genomföras. Särskilda insatser finns för skadade solda- ter, anhöriga till dödade och för åtgärder för att få de skadade soldaterna accepterade i samhället. 4.3.2Stöd till veteraner och deras anhöriga Den grundläggande tanken i veteranprogrammet är att verksamheten ska utgå från regeringens godkända åtgärder samt att finna och stödja de aktuella målgrupperna och också stödja de frivilliga organisa- tionernas arbete med veteraner. 4.3.3Lokalt anställd personal i insatsområdet har inte planerat några speciella åtgärder för de lokalt anställda som tjänstgör i insatser. 4.3.4Organisation av det medicinska, psykologiska och sociala stödet, före, under och efter insatsen Före insats får soldaterna inforation om hur man hanterar depress- ioner och fysiska skador. Om skador uppstår behandlas de vanligtvis inom den vanliga vården. Särskilt allvarligt skadade tas dock om hand av Försvars- maktens veterancenter. Försvarsmakten kompenserar också för de extra kostnader som kan uppstå i samband med behandling, trans- porter och rehabilitering. Veteranpolitik i andra länder Efter insatsen får den utsände ta del av ett omfattande program, vari ingår bl.a. hälsokontroller, och hjälp med att finna ett civilt arbete. Det är också möjligt att vara kvar i det militära. Pensioner och ersättningar kan utbetalas vid skador som påverkar arbets- förmågan. Anhöriga informeras innan insatsen. Efter insatsen kan familjen tillsammans med den som deltagit i insatsen få tillbringa på ett hälsocenter för att ge den som varit ifrån hemmet möjlighet att återanpassa sig till det vanliga familjelivet. Om den utsände skadats kan de anhöriga få ersättning för besök hos den skadade. Vid döds- fall utbetalas en ersättning som grundar sig på det som den döde skulle ha fått i pension. De anhöriga erbjuds också rehabilitering. Veteranprogrammet inkluderar utbildning av vid de lokala myndigheterna. ska svara för att det finns medel för detta. I programmet behandlas också behovet av statistik, särskilt center för proteser och information till allmän- heten om veteranernas viktiga insatser. Mot bakgrund av det sist- nämnda infördes en särskild veterandag. 4.3.5Civil personal i civila insatser har en särskild lag om deltagande i internation- ella civila insatser. Lagen tar upp frågor som definition av en inter- nationell civil och andra likartade insatser och vem som kan anses tillhöra den aktuella personalkretsen samt syftet med insatserna. Huvudansvaret, enligt lagen, har . Förberedelser och deltagande i akuta insatser ska svara för, en verk- samhet som sorterar under . Lagen tar också upp förberedelser innan insatsen och vad som gäller under insatsen avseende lön- och semestervillkor. Även vad som gäller om perso- nalen skadas, så att arbetsförmågan reduceras, eller dödas under insatsen behandlas i texten. eller står för ersättningskostnaderna. Veteranpolitik i andra länder har ingen officiell veteranpolitik för militär personal, de kallas fredsbevarare eller krishanteringspersonal. I begreppet inklu- deras också Försvarsmaktens civila personal i de fall de tjänstgjort i en insats utomlands. beslutade dock försvarsministern att ett program skulle utarbetas för krishanteringspersonalen. Syftet med programmet skulle vara att effektivisera stödåtgärderna till de som tjänstgjort eller tjänstgör i militära krishanteringsuppdrag. Det handlar dock inte heller nu om att skapa en officiell policy utan är ett pågående arbete som ska förbättra och uppdatera systemet. Sär- skilt det psykosociala stödet poängteras. Programmet bereds i ett samarbete mellan flera ministerier. För att kunna ge ett starkt stöd till veteranerna förutsätts att urvalet sker genom att inhämta hälso- uppgifter om de sökande. Uppgifter om händelser under insatsen är viktiga för att sambandet mellan orsak och verkan ska kunna fastställas och därmed ersättningen för vård och rehabilitering. Kamratstödet till familjer och anhöriga ska utvecklas i sam- arbete med frivilligorganisationen . Denna organisation deltar också i hemkomstprogrammet. ska ett pilotprojekt genomföras för att organisera en regional stödverksamhet som ska ledas av Försvarsmakten. Av- sikten är att den ska bli rikstäckande . En socialkurators- funktion ska inrättas i och även en tjänst i Försvarsmakten som samordnar personalstödet. ska alla som deltar i utbildningen efter hem- komsten ha skyldighet att delta i ett personligt samtal med en representant från Försvarsmakten eller en utomstående expert. Försvarsmakten ska också utveckla försäkringsavtalet genom att ingå ett avtal med Statskontoret för vård och rehabilitering efter posttraumatiska sjukdomar och sjukdomar orsakade av stress i sam- band med insatsen. Enligt programmet är också följande åtgärder prioriterade: tillämpad forskning, lagstiftning om olycksfall i militärtjänst, veteran center-konceptet, tillgång till hälsouppgifter samt att deltagare i civil krishantering ska vara en del av programmet. Veteranpolitik i andra länder 4.4.2Stöd till veteraner och deras anhöriga Krishanteringspersonalen anställs av staten, som representeras av och Försvarsmakten genom en särskild förord- ning. Lagstiftningen skiljer sig markant åt mellan de äldre veteranerna från perioden –44 och dagens krishanteringspersonal. Fyra veteranorganisationer arbetar med de äldre veteranerna, men bara en, , arbetar med dagens kris- hanteringspersonal. De skadade får vård i den vanliga hälso- och sjukvården. Sär- skilda avtal för specialistvård har dock tecknats med och Uusimaas sjukvårdsområden. Avtalen inkluderar psykologisk behandling. Samarbete sker även med kommunerna. 4.4.3Lokalt anställd personal i insatsområdet Några officiella riktlinjer eller åtgärdsprogram finns inte, då frågan ännu inte varit aktuell. har anställt de tolkar som behövt i . har dock sagt att om behöver handräckning när det gäller asyl för tolkarna så är det be- näget att säga ja. 4.4.4Organisation av det medicinska, psykologiska och sociala stödet, före, under och efter insatsen Före insatsen finns ett särskilt program med personliga utvärde- ringar, medicinska undersökningar och riskanalyser samt utbild- ning i stress- och krishantering och etik och moral. Under insatsen finns tillgång till hälsovård, krisledning, psyko- socialt stöd samt förebyggande verksamhet. Efter insatsen ges debriefing, medicinska kontroller och särskilda hemkomstprogram. Vid skador utbetalas ersättning för inkomst- förluster. Ersättning kan också erhållas för utbildning, medicinska behandlingar och rehabilitering. Även familjen kan få bidrag och pension. Om krishanteringspersonalen blir allvarligt skadad utbetalas en statlig försäkring. Även mer praktisk hjälp kan tillhandahållas. Veteranpolitik i andra länder 4.4.5Civil personal i civila insatser deltog cirka 100 finländska experter i olika uppdrag inom civil krishantering. Därutöver skickar cirka 100 per- soner till EU:s och valövervakningsuppdrag. Kvinnorna utgör f.n. av den finländska personalen inom den civila krishanteringen. är ett föregångsland när det gäller att systematiskt ta hand om sina civila som deltar i en internationell krishantering. tillkom en lag benämnd lag om civil- personals deltagande i krishantering (30.12.2004/1287). Den finska lagen om civilt deltagande omfattar alla civila. Samma bestämmelser gäller för samtliga. De har till och med samma arbetsgivare, oavsett om personen kommer från polisen, gräns-, tull-, eller räddnings- tjänst – eller är domare, åklagare eller någon annan civil expert. Den ansvarige myndigheten har inflytande i olika faser av pro- cessen, då (1) bidrar med kandidater till olika organisa- tioners uppdrag, (2) samordnar med olika ministerier, myndigheter och tjänster, (3) tränar och utbildar dem, (4) reglerar de rättigheter, skyldigheter och förhållanden under uppdraget, (5) kommunicerar med finländska experter i utlandet och (6) tar emot dem från ut- landet när de ska tillbaka till sin vanliga tjänstgöring. ansvarar för den politiska styrningen av den civila krishanteringen och beslutar i vilka operationer finländska experter ska delta. Kostnaderna för deltagandet finansieras med medel från . ansvarar för upp- rätthållandet av den nationella beredskapen för civil krishantering och för dess utveckling och samordning. Den som deltar i en krishantering utomlands står i ett offentlig- rättsligt anställningsförhållande, , till staten, som före- träds som arbetsgivare av . Om det är ända- målsenligt med tanke på utrikes- och säkerhetspolitiken företräder dock eller , i ärenden som är av betydelse för den nationella beredskapen, staten som arbets- givare. I lagen anges att den som anställs, medan anställningsför- hållandet varar, i operativt hänseende är underställd Europeiska unionen, en internationell organisation eller den som anordnar kris- hanteringsoperationen. I lagen anges vidare att en statsanställd har rätt att efter insatsen återgå till sin tidigare tjänst. Veteranpolitik i andra länder I lagen anges också vilket försäkringsskydd som gäller vid olyckor och dödsfall. Statskontoret beviljar och utbetalar ersätt- ningen. I lagtexten behandlas ett register, som visserligen är frivilligt att vara med i, men där den som är intresserad av internationella upp- drag kan registrera sig med personuppgifter, utbildning och arbets- erfarenhet samt hälsotillstånd. Den registeransvarige kan också föra in uppgifter om de som deltagit i insatser. Uppgifterna kan lämnas ut för rekryteringsändamål till , , en inter- nationell organisation eller till den som anordnar en krishanterings- operation. Försvarsministern har en biträdande försvarsminister som ansvarar för veteraner. Det finns dessutom en särskild myndighet för veteran- frågor Officiell National Combattants et Victimes de Guerre (ONACVG), vars ansvar är att verkställa veteranpolitiken. Både militära och civila kan efter ansökan få titeln de la nation. För att få den titeln måste man ha deltagit i minst en insats som varat i minst , alternativt blivit sårad under en in- sats. Denna titel medför, förutom diplom och medalj, vissa pensions- förmåner. Dessutom har man möjlighet till särskilda boenden. Militär personal kan också ansöka om att få . För att tilldelas den utmärkelsen måste man ha deltagit i en stridande enhet i minst eller blivit sårad eller tillfångatagen. Denna titel innebär att man har rätt till särskild pension, möjlighet att hyra särskilda bostäder samt rätt att bära en särskild utmärkelse, rätt till livränta och i vissa fall har man också rätt till skattelättnader. När man dör har man rätt att få kistan draperad i den franska flaggan. Det går även att få utmärkelsen krigsinvalid. Den ger vissa rättig- heter till de efterlevande. 4.5.2Stöd till veteraner och deras anhöriga Den särskilda myndigheten (ONACVG) administrerar veteran- politiken. I detta ingår att hantera alla veteraner med de olika be- teckningar som dessa har. ONACVG har kontor i varje departe- Veteranpolitik i andra länder ment (motsvarande län). Den administrerar också bidrag till de fri- villigorganisationer som stödjer veteraner. Myndigheten ska även vårda minnet av historien, bl.a. i form av ceremonier och upplys- ningsverksamhet, skötsel av minnesmärken och platser. ONACVG administrerar nio skolor där skadade och invalidiserade kan om- skolas för att komma in på den civila arbetsmarknaden och åtta äldreboenden samt samarbetar med ett flertal vanliga äldreboenden. I ONACVG:s uppgifter ingår också att ge expertstöd till andra länder. Myndigheten har 105 servicekontor runt om i landet med cirka 1 600 anställda. 4.5.3Organisation av det medicinska, psykologiska och sociala stödet, före, under och efter insatsen Efter insatsen ges debriefing på under 2–. I finns det en särskild militär sjukvårdstjänst. Det finns nio militära sjukhus. För att kunna driva dessa stora, kvalifi- cerade sjukhus, är de också öppna för allmänheten, men militär per- sonal har företräde. Den militära sjukvårdstjänsten har ansvar för personalen för tiden före, under och efter en insats. Om någon skadas under insatsen är det den verksamheten som har ansvar för att den skadade får vård på plats, transporteras till och får fort- satt vård på ett av de militära sjukhusen fram till dess personen återhämtat sig. Detta gäller både för fysiskt och psykiskt skadade. Även anhöriga får stöd och hjälp. Några hundra militära stöd- kontor för familjer finns runt om i landet. Deras uppgift är att stödja i sociala, administrativa eller ekonomiska frågor. De har god kontakt med enheter inom försvaret, men också med andra myndig- heter. Familjerna kan också få bidrag av Försvarsmakten för exem- pelvis barnvakt, städhjälp och trädgårdsarbete. någon av föräldrarna deltar i en insats ordnas, för att undvika att familjer isoleras, fritidsaktiviteter av olika slag. En militär semesterrese- arrangör erbjuder familjer till hemvändande veteraner förtur till semesteranläggningar. Veteranpolitik i andra länder I finns fler än 100 000 personer som Rehabilitation Depart- ment svarar för, varav drygt hälften har en handikappnivå mellan 20–. Dessa får månatliga pensioner, behandling och för- måner. Cirka 35 000 personer är . 4.6.2Stöd till veteraner och deras anhöriga De viktigaste områdena för Rehabilitation Department var 2012 att fullfölja ministeriets riktlinjer för de som skadats under sin tjänst- , att skapa kontakt mellan verksamheten och de berättigade personerna, förbättra den medicinska, sociala och professionella rehabiliteringen, att förbättra anställningsmöjligheterna, att förbättra servicen inom Rehabilitation Department och att informera internt och externt om verksamheten. En utvärdering har skett som visar på goda resultat. Målen är följande: -rehabilitera de skadade och kontinuerligt förbättra deras rättig- heter i enlighet med försvarsministeriets riktlinjer -förbättra och stärka förhållandet och dialogen mellan de anställda och de berörda -förstärka rehabiliteringen och vården av de skadade och imple- mentera den multidisciplinära rehabiliteringen -förbättra möjligheterna till arbete för de med funktionsnedsätt- ning -förbättra den medicinska vården -fortsätta samarbetet och samordningen med . Veteranpolitik i andra länder 4.6.3Organisation av det medicinska, psykologiska och sociala stödet, före, under och efter insatsen Rehabilitation Department svarar för de skadade veteranerna, vari bl.a. ingår att betala ut pensioner samt ge bidrag och ersättningar för medicinska behandlingar. Divional Commitee of Funds and Estates ersätter kostnader för tandvård, utbildning, datorer och hjälpmedel för blinda. regeringsorgan för veteraner leds av en veteranminister och ansvarar för ett stort antal specifika lagar rörande förmåner för veteraner. Den närmare definitionen av be- greppet veteran i sådan författningstext tillåts vara ytterligt kort- fattat formulerat: veteran means a former member. Det finns 760 000 militära veteraner och fler än hundratusen tjänst- görande i det kanadensiska försvaret och i den nationella polisen (Royal Canadian Mounted ) som kommer att bli veteraner. Det finns 57 000 aktiva militära familjer i , varav 75 pro- cent har barn. Av dessa familjer bor i det civila sam- hället och inte på en militärbas. Över 64 000 barn har en förälder i försvaret. Av partnerna i de militära familjerna har en partner som varit insatt åtminstone en gång och har varit insatta fler än fem gånger. En opartisk och oberoende veteranombudsman rapporterar direkt till veteranministern. Detta för att säkerställa en rättvis be- handling av veteraner, deras företrädare och familjer, allt i enlighet med den av premiärministern undertecknade Veterans of Rights. Veteranpolitik i andra länder 4.7.2Stöd till veteraner och deras anhöriga Det kanadensiska civilsamhället är brett engagerat i stödet till vete- raner och deras anhöriga. Regeringsorganet för veteraner (VAC) har 26 egna lokalkontor och är därmed närvarande i olika provinser och territorier. VAC:s lokalkontor har samordnats i de delar av som har få veteraner, med kontor som riktar sig till alla kanadensare, de så kallade , som finns på sexhundra ställen. VAC stödjer 24 och 17 Operational Stress Injury Clinics. Därtill kan vete- raner få specifik hjälp och stöd från den kanadensiska staten via telefon. VAC har en budget på och närmare 2 800 motsvarande heltidsanställda. Veteranombuds- mannen har en budget på och Veteranpolitiken styrs genom tre strategiska mål: 1.Financial, physical and mental well being of eligible Veterans: Det handlar om livslånga effekter av tjänstgöring för sitt land. Såväl månatliga invaliditetspensioner, årliga ersättningar som engångs- summor utbetalas. Health Care Program and : Det handlar om att förbättra och vidmakthålla den fysiska, mentala och sociala hälsan. Program stöds för rehabilite- ring, anställningsstöd, hemsjukvård och långvård. 2.Canadians remember and demonstrate their recognition of all who served in efforts during war, military conflict and peace: Det handlar om att kanadensare har kännedom om veteranernas ansträngningar och att dessa offentligt erkänns. Att veteraner erbjuds begravningshjälp och att stolthet i landets gemensamma militära historia uppmuntras. 3.Veterans right to services and benefits that adress their needs are considered by the Veterans Affairs Portfolio: Det handlar om att en fristående och opartisk instans kan hantera klagomål från veteraner och deras anhöriga. Detta för att säkerställa en riktig och rättvis behandling när tjänster, förmåner och tillträde till stödprogram söks i enlighet med den politiska deklarationen Veterans of Rights. Veteranpolitik i andra länder 4.7.3Organisation av det medicinska, psykologiska och sociala stödet, före, under och efter insatsen