sou · H2B332 · 2014-06-12 00:00:00 — Ändringar som kan aktualiseras är vilka sidoarrenden som medför rätt till förlängning och vilka skäl som kan bryta rätten till förlängning av arrendeavtal. Skydd av lämnade uppgifter Det kommer inte att framgå vad just du har svarat när undersökningens resultat redovisas. Uppgifterna som lämnas skyddas av sekretess enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De personer vid SCB som arbetar med undersökningen omfattas av reglerna om handlingssekretess och tystnadsplikt. Regler för personuppgiftsbehandling finns även i personuppgiftslagen (1998:204) samt i lagen (2001:99) och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Tack för din medverkan! Kontakta oss gärna: Telefonnummer: 019176754, Med jordbruksmark avses i denna undersökning och/eller betesmark med eller utan ekonomibyggnad. 1.Om du inför en eventuell upplåtelse av jordbruksmark (upplåtelse av eller till dig) hade möjlighet att välja avtalsform, skulle du då välja arrendeavtal? Ja Gå till fråga 3 Vet inte Gå till fråga 3 2.Ange varför du svarat nej på fråga 1. Arrendatorns besittningsskydd1 medför att jag inte skulle välja arrendeavtal Formaliteterna kring arrende är för betungande (t.ex. att ingå eller säga upp avtal eller att ändra villkoren) 1Med besittningsskydd menas att arrendatorn som huvudregel har rätt till förlängning av arrendet. Ett exempel på undantag är ettåriga eller kortare jordbruksarrenden som inte omfattar bostad åt arrendatorn. Även om besittningsskydd gäller för arrendet kan skyddet ändå brytas under vissa förutsättningar, t.ex. då jordägaren själv ska bruka marken eller använda den för annat ändamål. 3.Hade du jordbruksmark som antingen var upplåten av dig till annan för brukande eller var upplåten till dig av annan för brukande? Bortse från sådana avtal där bostad för arrendatorn ingick i samma avtal. Gå till fråga 4 Tack för ditt svar, var god skicka in blanketten. 4.Fördela den enligt fråga 3 upplåtna jordbruksmarken per på följande kategorier. Areal i hektar för var och en av: a.Upplåten av mig till annan för nyttjande: b.Upplåten till mig av annan för nyttjande: 5.Fördela den enligt fråga 4 upplåtna jordbruksmarken per på följande kategorier. Antal avtal och total areal i hektar för var och en av: Skriftligt arrendeavtal (utarrenderad och tillarrenderad jordbruksmark) b.Muntligt arrendeavtal (utarrenderad och tillarrenderad jordbruksmark) 2Med skötselavtal menas avtal där uppdragsgivaren, jordägaren, ansvarar för brukandet med de förpliktelser och risker som detta medför. Uppdragsgivaren uppbär också avkastningen. Uppdragstagaren, dvs. lantbrukaren som sköter marken, utför i princip enbart ett uppdrag mot ersättning. Detaljfrågor kring respektive avtal Frågorna 6-16 avser vart och ett av de avtal om jordbruksmark (och/eller betesmark med eller utan ekonomibyggnad) som gällde per . Om du hade fler än 10 avtal ska svaren avse de 10 avtal som avser störst areal. Ange areal jordbruksmark (och/eller betesmark med eller utan ekonomibyggnad) i hektar. Vilken roll har du i detta avtal? Jag är eller representerar jordägaren Jag nyttjar annans mark som ägs av närstående fysisk person – dvs. förälder, svärförälder, syskon, barn och liknande Jag nyttjar annans mark som ägs av fysisk person som inte är Jag nyttjar annans mark som ägs av juridisk person (t.ex. aktiebolag) som jag har intressegemenskap med eller som ägs eller kontrolleras av Jag nyttjar annans mark som ägs av juridisk person (t.ex. aktiebolag) som jag inte har intressegemenskap med och som inte ägs eller kontrolleras av närstående enligt ovan Jag nyttjar annans mark som ägs av staten, kommun, landsting Jag nyttjar annans mark som ägs av annan ägare än de ovan nämnda – t.ex. , stiftelse eller ideell förening 8.Ange typ av avtal. Gå till fråga 10 Skriftligt skötselavtal2 d. 9.Vad var anledningen till att annan typ än ett skriftligt arrendeavtal användes? a. Jordägaren ställde som villkor att arrendelagen överhuvudtaget inte skulle gälla Jordägaren och arrendatorn var överens om att arrendelagen överhuvudtaget inte skulle gälla Jordägaren ställde som villkor att arrendelagens besittningsskydd1 inte Jordägaren och arrendatorn var överens om att arrendelagens besittningsskydd1 inte skulle gälla Förberedelse för jordägarens eget brukande, för annan användning eller Att kunna bestämma avgiften på ett annat sätt än enligt arrendelagen Muntligt avtal är enklare än skriftligt Frågan om skriftligt avtal diskuterades inte 10.Har marken, eller en del av den, tidigare (dvs. före ingången av det avtal som gällde ) nyttjats av samma person som nyttjade den per ? Gå till fråga 12 Gå till fråga 12 Har du färre än 6 avtal gå till sidan 6, annars gå till sidan 4 Detaljfrågor kring respektive avtal Frågorna 6-16 avser vart och ett av de avtal om jordbruksmark (och/eller betesmark med eller utan ekonomibyggnad) som gällde per . Om du hade fler än 10 avtal ska svaren avse de 10 avtal som avser störst areal. Ange areal jordbruksmark (och/eller betesmark med eller utan ekonomibyggnad) i hektar. Vilken roll har du i detta avtal? Jag är eller representerar jordägaren Jag nyttjar annans mark som ägs av närstående fysisk person – dvs. förälder, svärförälder, syskon, barn och liknande Jag nyttjar annans mark som ägs av fysisk person som inte är Jag nyttjar annans mark som ägs av juridisk person (t.ex. aktiebolag) som jag har intressegemenskap med eller som ägs eller kontrolleras av Jag nyttjar annans mark som ägs av juridisk person (t.ex. aktiebolag) som jag inte har intressegemenskap med och som inte ägs eller kontrolleras av närstående enligt ovan Jag nyttjar annans mark som ägs av staten, kommun, landsting Jag nyttjar annans mark som ägs av annan ägare än de ovan nämnda – t.ex. , stiftelse eller ideell förening 8.Ange typ av avtal. Gå till fråga 10 Skriftligt skötselavtal2 d. 9.Vad var anledningen till att annan typ än ett skriftligt arrendeavtal användes? Jordägaren ställde som villkor att arrendelagen överhuvudtaget inte Jordägaren och arrendatorn var överens om att arrendelagen överhuvudtaget inte skulle gälla Jordägaren ställde som villkor att arrendelagens besittningsskydd1 inte Jordägaren och arrendatorn var överens om att arrendelagens besittningsskydd1 inte skulle gälla Förberedelse för jordägarens eget brukande, för annan användning eller Att kunna bestämma avgiften på ett annat sätt än enligt arrendelagen Muntligt avtal är enklare än skriftligt Frågan om skriftligt avtal diskuterades inte Har marken, eller en del av den, tidigare (dvs. före ingången av det avtal som gällde ) nyttjats av samma person som nyttjade den per ? Gå till fråga 12 Gå till fråga 12 11.Har marken, eller en del av den, tidigare (dvs. före ingången av det avtal som gällde ) nyttjats med stöd av någon annan typ av avtal? Ja, skriftligt arrendeavtal med arrendetid eller kortare Ja, skriftlig arrendeavtal med längre arrendetid än ett år Ja, muntligt arrendeavtal Ja, skriftligt skötselavtal2 Ja, muntligt skötselavtal2 Ja, annan typ av överenskommelse (än i a-e) Nej, samma typ av avtal Följande frågor ska endast besvaras om ett skriftligt arrendeavtal gällde för marken . 12.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal och den arrendeperiod somlöpte var ett år eller kortare. Ange varför arrendeperioden bestämdes till eller kortare. Jordägaren ställde som villkor att arrendelagens besittningsskydd1 inte skulle gälla Jordägaren och arrendatorn var överens om att arrendelagens besittningsskydd 1 Arrendatorn hade inte behov av marken Förberedelse för jordägarens eget brukande, för annan användning eller för 13.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Under hur lång sammanhängande tid hade marken per brukats av samma person som arrenderade marken ? Markera det antal år som arrendet hade gällt utan uppehåll. Har förlängningar av arrendet skett ska alltså den totala arrendetiden anges. Längre än men kortare än 5 år eller längre men kortare än d. 14.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Hur lång var den första arrendeperioden enligt det avtal som gällde ? Har avtalet förlängts anges längden på arrendeperioden före första förlängningen. Längre än men kortare än 5 år eller längre men kortare än d. 15.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Hur lång var den arrendeperiod som löpte Längre än men kortare än 5 år eller längre men kortare än d. 16.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Hur har avtalet förlängts? Per hade avtalet inte förlängts Per hade avtalet förlängts 1 gång Per hade avtalet förlängts 2-5 gånger d. Per hade avtalet förlängts 6-10 gånger Per hade avtalet förlängts fler än 10 gånger 11.Har marken, eller en del av den, tidigare (dvs. före ingången av det avtal som gällde ) nyttjats med stöd av någon annan typ av avtal? Ja, skriftligt arrendeavtal med arrendetid eller kortare Ja, skriftlig arrendeavtal med längre arrendetid än ett år Ja, muntligt arrendeavtal Ja, skriftligt skötselavtal2 Ja, muntligt skötselavtal2 Ja, annan typ av överenskommelse (än i a-e) Nej, samma typ av avtal Följande frågor ska endast besvaras om ett skriftligt arrendeavtal gällde för marken . 12.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal och den arrendeperiod som löpte den 1juli 2012 var ett år eller kortare. Ange varför arrendeperioden bestämdes till eller kortare. Jordägaren ställde som villkor att arrendelagens besittningsskydd1 inte skulle gälla Jordägaren och arrendatorn var överens om att arrendelagens besittningsskydd 1 Arrendatorn hade inte behov av marken Förberedelse för jordägarens eget brukande, för annan användning eller för 13.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Under hur lång sammanhängande tid hade marken per brukats av samma person som arrenderade marken ? Markera det antal år som arrendet hade gällt utan uppehåll. Har förlängningar av arrendet skett ska alltså den totala arrendetiden anges. Längre än men kortare än 5 år eller längre men kortare än d. 14.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Hur lång var den första arrendeperioden enligt det avtal som gällde ? Har avtalet förlängts anges längden på arrendeperioden före första förlängningen. Längre än men kortare än 5 år eller längre men kortare än d. 15.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Hur lång var den arrendeperiod som löpte Längre än men kortare än 5 år eller längre men kortare än d. 16.Om avtalet var ett skriftligt arrendeavtal. Hur har avtalet förlängts? Per hade avtalet inte förlängts Per hade avtalet förlängts 1 gång Per hade avtalet förlängts 2-5 gånger d. Per hade avtalet förlängts 6-10 gånger Per hade avtalet förlängts fler än 10 gånger Sammanfattning av delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) Tomträtts- och arrendeutredningen har i uppdrag att utreda vissa tomträtts- och arrendefrågor.1 I detta delbetänkande redovisar vi våra överväganden och förslag angående tomträttsavgäld och friköp av tomträttsfastigheter. Tomträtt utgör en särskild form av nyttjanderätt till fast egendom. Genom en tomträttsupplåtelse får tomträttshavaren en i de flesta avseenden med äganderätt jämförlig rätt att nyttja marken. Tomt- rätten löper tills vidare och kan endast under speciella förhållanden sägas upp till upphörande. Tomträttshavaren förutsätts betala en avgift, en tomträttsavgäld, till fastighetsägaren. Tanken är att fastig- hetsägaren genom avgälden ska tillförsäkras en del i markvärdesteg- ringen. Avgälden bestäms därför vanligen som en ränta på ett av- gäldsunderlag, grundat på markens värde. finns det cirka 62 300 tomträtter i . Av dessa är cirka 49 100 avsedda för småhusbebyggelse, 6 300 för flerbostads- bebyggelse och 6 800 upplåtna för annat ändamål, t.ex. kontor eller industri. Det alldeles övervägande antalet fastigheter som är upp- låtna med tomträtt ägs av kommunerna. Kommunernas samlade av- gäldsintäkter är betydande och uppgick till cirka 2,8 milj- arder kronor. 1 Dir 2011:60, se bilaga 1. De nuvarande bestämmelserna om tomträttsavgäld har emeller- tid ansetts förenade med problem. Vi har under arbetet fått dessa problem bekräftade. Ett problem är att reglerna ger ut- rymme för flera olika sätt att beräkna avgälden och ibland nöd- vändiggör komplicerade beräkningar. En särskild komplikation vid avgäldsbestämningen är att den sker med tioåriga eller längre inter- vall. Otydligheten och komplexiteten i regelverket leder till att parterna och domstolarna belastas av svårlösliga, tidsödande och kostnadskrävande tvister om tomträttsavgäldens storlek, i synner- het i kommersiella sammanhang. Ett annat problem är att reglerna ibland uppfattas som orättvisa och obilliga. En orsak till det är av- gäldens koppling till markvärdet, vilken i tider av kraftig mark- värdesökning medför att avgälderna kan öka påtagligt. En annan orsak är att det nuvarande systemet med tioåriga eller längre avgälds- perioder kan leda till mycket kraftiga avgäldsökningar vid ingången av en ny avgäldsperiod. Det är inte ovanligt att fastighetsägaren och tomträttshavaren kommer överens om att tomträttshavaren ska få köpa fastigheten. Lagen ger dock inte tomträttshavaren någon rätt att förvärva fastig- heten mot fastighetsägarens vilja, dvs. vad som ibland brukar kallas en friköpsrätt. I utredningsuppdraget har ingått att ta ställning till om det bör införas en sådan rätt och under vilka förutsättningar som det i så fall ska kunna ske. I vårt uppdrag har legat att vi under alla förhållanden ska utarbeta nödvändiga författningsförslag om villkoren för friköp, särskilt friköpspriset. I det följande sammanfattas de viktigaste förslagen och bedöm- ningarna i betänkandet. En ny modell för avgäldsregleringen De problem som vi har konstaterat när det gäller tomträttsavgäld har föranlett oss att lämna en rad olika förslag till förändringar. Vi har emellertid uppfattat våra direktiv så att vi bör utgå från de prin- ciper och grunddrag som kännetecknar det nuvarande regelverket och den praxis som har utvecklats i anslutning till detta. Vi har alltså inte sett det som vår uppgift att föreslå regler som skulle ändra tomträttsinstitutets ändamål och syften eller mera generellt stärka den ena partens ställning på bekostnad av den andra parten. innebär bl.a. att avgäldsutvecklingen även i det nya system som vi föreslår kommer att vara beroende av markvärdeutvecklingen. Vi har kunnat konstatera att tomträtter grovt sett kan delas in i tre kategorier; småhustomträtter (avsedda för småhus), flerbostads- tomträtter (avsedda för flerbostadshus) och tomträtter för andra ändamål än bostäder (t.ex. kontor och industri). Vi har föreslagit en reglering som i sina huvuddrag är gemensam för alla tre slagen av tomträtter. I några viktiga avseenden har vi emellertid, såsom fram- går av det följande, funnit att skilda slag av tomträtter bör regleras på olika sätt. Avgälden – produkten av ett avgäldsunderlag och en avgäldsränta I praxis brukar avgälden bestämmas som en ränta (avgäldsränta) på ett underlag som står i visst förhållande till den upplåtna fastig- hetens markvärde (avgäldsunderlag). Detta bör enligt vår mening gälla även och vi föreslår att det kommer till uttryck i lagen. Enligt nuvarande bestämmelser ska avgälden vara densamma om (avgäldsperiod). Såsom redan har nämnts kan detta ge upphov till kraftiga språngvisa avgälds- höjningar vid ingången av en ny avgäldsperiod. Det medför också beräkningstekniska komplikationer vid bestämmandet av avgälden. Vi föreslår därför att avgälden i fortsättningen ska kunna justeras , dvs. avgäldsperioderna ska vara ettåriga. Vårt förslag, liksom gällande praxis, innebär att avgäldsunder- laget ska stå i visst förhållande till markens värde. Detta förutsätter något slag av återkommande markvärdering. Vårt förslag bygger på att denna värdering inte ska behöva göras inför varje avgäldsperiod utan först med längre intervall (värderingsintervall). För småhus- tomträtternas del kommer värderingsintervallen att vara treåriga. Beträffande övriga tomträtter föreslår vi tioåriga värderingsinter- vall, med möjlighet för parterna att i vissa fall avtala om längre inter- vall. Mellan värderingen och ingången av en ny avgäldsperiod ska avgäldsunderlaget kunna räknas om med förändringen av Statistiska centralbyråns konsumentprisindex. Innebörden i gällande rätt är att avgälden ska motsvara en skälig ränta på markvärdet. I rättspraxis förekommer flera metoder för att bestämma vad den skäliga räntan är. Det vanligaste sättet att be- stämma avgäldsräntan är att utgå från den s.k. långsiktiga realräntan, vilken domstolarna, fram till , regelmässigt har upp- skattat till . Vi har funnit att det behövs en tydligare och enklare reglering av avgäldsräntans nivå och föreslår därför att det i lagen pekas ut en generell avgäldsränta. Vid valet av räntenivå har vi ansett att det är rimligt att – såsom normalt har skett i praxis – utgå från den lång- siktiga realräntan. har på vårt uppdrag gjort en bedömning av realräntans nivå och funnit att den korta lång- siktiga realräntan ligger på , medan den långa lång- siktiga realräntan ligger i spannet 2,4–3,. Utredaren före- slår mot den bakgrunden att avgäldsräntan i lagen bestäms till . Den räntenivån ska enligt vårt förslag gälla för samt- liga tomträttskategorier. När det gäller bestämmandet av avgäldsunderlaget föreslår vi skilda regler för de tre slagen av tomträtter. Merparten av tomträttsupplåtelserna avser småhus. I fråga om dem bedömer vi att det markvärde som tas fram vid allmän och förenklad fastighetstaxering (marktaxeringsvärdet) relativt väl åter- speglar markens verkliga värde. Vi föreslår därför att avgäldsunder- laget för småhustomträtter ska bestämmas med utgångspunkt i det marktaxeringsvärde som fastställts vid den allmänna eller förenklade fastighetstaxering som har skett närmast före det år då den nya av- gäldsperioden inleds. Det innebär att markvärdet kommer att om- prövas . När det gäller övriga tomträtter, dvs. flerbostadstomträtter och tomträtter för annat ändamål än bostäder, föreslår vi att avgälds- underlaget i stället ska bestämmas med ledning av en fri värdering, inriktad på att ta fram markens marknadsvärde. Vid bedömningen av markvärdet ska, på samma sätt som , hänsyn tas till ända- målet med upplåtelsen och de närmare villkor som ska tillämpas i fråga om fastighetens användning och bebyggelse. Som vi redan har nämnt ska det konstaterade markvärdet kunna omprövas med tio- årsintervall. Enligt utredningsdirektiven ska vi eftersträva att den nya ord- ningen medför i huvudsak oförändrade avgäldsintäkter för fastig- hetsägarna och oförändrade kostnader för tomträttshavarna. Det har föranlett oss att föreslå att avgäldsunderlaget för småhustomträtter och flerbostadstomträtter ska uppgå endast till en viss kvotdel av det konstaterade markvärdet. Utredaren föreslår att avgäldsunderlaget för småhustomträtter ska motsvara av tomträttsfastig- hetens marktaxeringsvärde och att avgäldsunderlaget för flerbostads- tomträtter ska motsvara av markens marknadsvärde. Med ledning av de beräkningar som på vårt upp- drag har gjort bedömer utredaren att dessa förslag, när den nya regleringen träder i kraft, kommer att innebära att det totala avgälds- uttaget för respektive tomträttskategori väsentligen kommer att mot- svara tidigare faktiska avgäldsuttag. När det gäller tomträtter som är upplåtna för annat ändamål än bostäder föreslår vi att avgäldsunderlaget ska vara lika med markens marknadsvärde. Såsom ovan har nämnts innebär förslaget att avgäldsunderlaget mellan värdetidpunkten och ingången av den nya avgäldsperioden ska kunna räknas om i enlighet med förändringarna i konsument- prisindex. Vi har i enlighet med direktiven övervägt om det bör införas ett särskilt skydd mot avgäldshöjningar i händelse av kraftiga mark- värdestegringar. Vi har kommit fram till att något slag av spärregel i och för sig vore önskvärd. Utredaren har emellertid funnit att det inte är möjligt att konstruera en spärregel som ger ett rimligt resultat och lägger därför inte fram något förslag till spärregel. Tvingande eller dispositiv reglering? Vad gäller småhustomträtter föreslår vi att avgäldsbestämmelserna i väsentliga delar ska vara tvingande. Inför varje särskild avgälds- period ska parterna i och för sig kunna avtala om att avgälden för den perioden ska bestämmas på annat sätt än det som lagen anger. Ett sådant avtal ska dock inte få medföra en högre avgäld än den som följer av lagen; i så måtto kommer regleringen att vara tving- ande till tomträttshavarens fördel. I fråga om av en tomträttsupplåtelse ska det emellertid alltid råda full avtalsfrihet mellan parterna. När det gäller övriga tomträtter föreslås också en i väsentliga delar tvingande reglering. Parterna ska emellertid ha möjlighet att inför en ny avgäldsperiod komma överens om att avgälden för den perioden ska regleras på annat sätt än som följer av lagen. I dessa fall ska parterna också ha vissa möjligheter att träffa avtal om hur avgälden ska bestämmas för hela det förestående värderingsinter- vallet. Vi föreslår nya bestämmelser om förfarandet vid ändring av avgäld. Den som vill få till stånd en avgäldsändring ska tidigast och senast före ingången av den nya avgäldsperioden skriftligen underrätta motparten om den begärda ändringen. En part som inte gör detta förlorar sin rätt till ändring av avgälden för den nya avgäldsperioden. Särskilda regler föreslås för småhustomträtter. Om det är fastig- hetsägaren som begär avgäldsändring, ska underrättelsen till tomt- rättshavaren innehålla uppgift om hur den begärda avgälden har beräknats, uppgift om den tid inom vilken tomträttshavaren måste göra invändning mot avgälden och information om följden av att någon invändning inte framställs. Om tomträttshavaren inte skrift- ligen invänder mot den begärda avgälden från det att underrättelsen skickades, ska han eller hon i princip vara bunden av det belopp som angetts i underrättelsen. Tomträttshavaren ska dock ha möjlighet att, om fastighetsägaren har begärt ett högre belopp än vad lagen medger, i efterhand få rättelse. Gör tomträtts- havaren invändning inom den föreskrivna tiden eller är det tomt- rättshavaren som har begärt ändring, ska avgälden bestämmas genom överenskommelse eller dom. I fråga om övriga tomträtter föreslår vi att det nya avgälds- beloppet alltid ska bestämmas genom skriftlig överenskommelse, dom eller – såvitt gäller tomträtter för annat ändamål än bostäder – skiljedom. Den som vill ha till stånd ändring ska då väcka talan eller påkalla skiljeförfarande efter den nya avgälds- periodens början. Vi föreslår vidare att mål om avgäld ska handläggas som disposi- tiva tvistemål. måste alla ändringar av avgälden skrivas in i fastighetsregistret för att få verkan mot tredje man (t.ex. inteckningshavare). Vi föreslår att ändringar av avgäldens storlek som huvudregel ska gälla mot tredje man oavsett inskrivning. När det gäller tomträtter för annat än bostadsändamål ska det dock fortfarande krävas inskriv- ning av vissa avtal som förändrar villkoren för hur avgälden ska bestämmas (ändringsavtal). ska emeller- tid inte längre göra någon prövning av om avtalet kan vara till skada för tredje man. Vi föreslår att de nya bestämmelserna om avgäld ska träda i kraft . I fråga om tomträtter som har upplåtits före ikraft- trädandet ska dock de nya bestämmelserna börja tillämpas först vid den första avgäldsregleringen som inträffar eller senare efter lagens ikraftträdande. De nya bestämmelserna ska inte tillämpas på tomträtter som fortfarande omfattas av den tomträttslagstiftning som gällde intill . Förslagen om nya modeller för avgäldsregleringen för småhus- och flerbostadstomträtter har utformats så att några finansiella konse- kvenser inte ska uppstå när de nya bestämmelserna börjar tillämpas. Vid en jämförelse med nuvarande förhållanden innebär förslagen beträffande tomträtter för bostadsändamål att fastighetsägarna – huvudsakligen kommunerna – kan ta ut en avgäld som samman- taget något överstiger dagens faktiska uttag.