sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — Den parlamentariska Miljömålsberedningen har där- efter påbörjat ett långsiktigt uppdrag kring strategier och etappmål. Sammantaget innebär utvecklingen att behovet av analys- och utvärderingsinsatser har fått ökad betydelse. Genomförandet av miljöpolitiken har i ökande utsträckning integrerats i andra politikområden med ett stort antal myndigheter som delansvariga för arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Dessutom har ansvaret för prövning och tillsyn enligt delats mellan en rad olika myndigheter. Detta innebär sammantaget att behovet av samarbete och samord- ning ökar. Det internationella arbetet har successivt ökat i omfatt- ning och är en stor del av verksamheten inom EU och i annat internationellt samarbete. Detta innebär att myndigheter inom sitt ansvarsområde har i uppgift att bistå rege- ringen i arbetet inom EU och internationellt med att nå de natio- nella miljökvalitetsmålen, att påverka miljölagstiftningen inom EU, driva miljöfrågor i olika internationella forum samt att bidra till målen för politik för en global utveckling. har dock förändringarna av de centrala miljömyndigheterna och deras ansvar varit begränsade. Roller och inbördes ansvarsfördelning hos myndigheterna under har inte setts över i sin helhet. En sådan översyn kan förnya miljöarbetet, ge underlag för effektiviseringar och öka måluppfyllelsen. Statskontoret har regeringens uppdrag (dnr M2013/234/Ma) att utvärdera det arbete som utförs av de 25 myndigheter som har ansvar i miljömålssystemet. Statskontoret ska utvärdera hur myndigheternas miljöarbete bidrar till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I uppdraget som ska redovisas analysera om statsförvaltningens resurser används effektivt i miljömålssystemet. En utredare ska efter kartläggning analysera hur regeringen genom myndigheterna under kan verka för ett effek- tivt och långsiktigt hållbart miljöarbete, med fokus på det genera- tionsmål och de miljökvalitetsmål som fastställt. Utreda- ren ska ta ställning till och vid behov lämna förslag till en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande som i ökad grad kan underlätta regeringens styrning och utveckla förvaltningen mot en stödjande, samordnande och pådrivande kraft inom område såväl nationellt som inom EU och internationellt. En utgångspunkt för arbetet är vidare att säkerställa strukturer som ger goda förutsättningar för prövning, tillsyn, och tillsynsvägledning samt för analys, uppföljning och utvärdering inom området. Utredaren ska i fråga om myndigheterna under Miljö- departementet 1.kartlägga rådande myndighets- och verksamhetsstruktur, ansvarsfördelning och funktioner, 2.beskriva de strukturella förändringar som skett av den statliga , 3.kartlägga myndigheternas effektivitet och ändamålsenlighet uti- från angivna resultatmål, 4.ge förslag på hur myndighets- och verksamhetsstrukturen kan utvecklas för ökad tydlighet, effektivitet och ändamålsenlighet och om så bedöms som effektivare även föreslå att verksamheter inom nuvarande myndigheter bör bedrivas i någon annan verk- samhetsform, 5.tydliggöra hur en utvecklad myndighetsstruktur kan förstärka insatserna för prövning, tillsyn och tillsynsvägledning samt för analys, uppföljning och utvärdering inom det miljöpolitiska området, 6.ge förslag på hur regeringens styrning av berörda myndigheter och verksamheter kan utvecklas, och 7.identifiera gränssnitt till andra myndigheter inom miljömåls- systemet samt beskriva eventuella verksamhetsöverlappningar som inte är ändamålsenliga. I denna del ska utredaren särskilt samråda med Statskontoret. Utredaren ska analysera och redovisa ekonomiska, verksamhets- mässiga och personella konsekvenser av förslagen. Utredaren ska ta hänsyn till internationella överenskommelser och EU-lagstiftning inom området. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, ska en beräkning redovisas och förslag till finansiering lämnas. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. Utredaren ska även bedöma och redo- visa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. Utredarens översyn omfattar myndigheterna , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, , Strålsäkerhetsmyndig- heten och för miljö, areella näringar och samhälls- byggande samt stiftelserna internationella miljöinstitut, IVL , vid , och Stiftelsen under . Översynen ska identifiera gränssnitt mellan ovan nämnda myndigheter och övriga statliga myndigheter som har ansvar inom miljöområdet. Even- tuella verksamhetsöverlappningar som inte är ändamålsenliga ska beskrivas. Samråd och redovisning av uppdraget I sitt arbete ska utredaren samråda med och . Utredaren ska även samråda med läns- styrelserna och övriga myndigheter som kan vara berörda samt företrädare för kommuner, näringsliv och organisationer. Utre- daren ska i sitt arbete lyfta fram goda exempel när det gäller myndighetsstrukturer och organisation inom andra verksamhets- områden i komplexa myndighetsstrukturer. Utredaren ska särskilt samråda med Statskontoret och ta hänsyn till de analyser som berör myndighetsstrukturen inom området. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra syn- punkter. Utredaren ska till () redovisa kartläggningsdelen i upp- draget. Denna del beskrivs i punkterna 1–3 ovan. Uppdraget ska slutredovisas till (Miljö- departementet). Myndigheternas återrapporteringskrav och uppdrag Här redovisar vi de återrapporteringskrav och uppdrag, exklusive de som redan redovisats i avsnitt 7, som regeringen gett myndigheterna i regleringsbreven 2009–2013. Dessutom redovisar vi särskilda uppdrag 2009–2012. Mer om återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbrevet samt uppdrag i särskilda regeringsbeslut under budgetåret Här redovisar vi de återrapporteringskrav och uppdrag som regeringen gett i regleringsbreven 2009–2013. skulle prioritera att fortlöpande bistå regeringen i förberedelserna och genomförandet av det svenska ordförande- skapet i både när det gällde sakfrågor och praktiska frågor inom verkets ansvarsområde. skulle aktivt delta i arbetet med klimatfrågor i , bidra med vetenskaplig kompetens i arbetet med och med miljökommittén under Antarktisfördraget samt deltagande i Convention on the conservation of Antarctic living resourses (CCAMLR). Insatser och om möjligt effekter. Kunskapen hos länsstyrelser, kommuner och vindkraftsbranschens aktörer skulle öka om vindkraftens samlade effekter på natur och miljö, möjligheterna att samordna vindkraft med naturvård samt om prövningsprocessen angående vindkraftsärenden. Insatser och om möjligt effekter. skulle fortsätta att aktivt främja en hållbar utbyggnad av vindkraft genom att tillämpa den samlade kunskapen på området i sin myndighetsutövning. Insatser och om möjligt effekter inkl. hur hade deltagit i beredningsprocessen för vindkraftsärenden och när i beredningsprocessen verket avgivit yttrande eller medverkat på annat sätt. Arbetet med vattenmiljön, framförallt avseende ramdirektivet för vatten (2000/60/EG), berörda miljökvalitetsmål och havsmiljö- arbetet, skulle samordnas och så långt som möjligt ske på ett integrerat sätt. I detta arbete och i arbetet med den gemensamma genomförandestrategin för ramdirektivet för vatten skulle ha ett väl fungerande och brett samråd med berörda myndigheter och andra aktörer genom de råd och andra forum som redan finns etablerade. skulle vid sin granskning av vattenmyndigheternas förslag till förvaltningsplaner och åtgärdsprogram bl.a. fokusera på att dessa anpassas till åtgärder i Aktionsplanen för (BSAP) och bidrar till att dess mål nås. Insatser och om möjligt effekter inkl. hur anslaget 1:12 Havsmiljö använts och dess effekter. Vid deltagande i kommissionens expertgrupper avseende utform- ning och revidering av EG-direktiv och andra väsentliga åtaganden i EU-samarbetet, skulle dels ge operativa tillsynsmyndigheter och övriga väsentliga aktörer möjlighet att ge synpunkter till verket, dels konsekvensbedöma de viktigaste förslagen. När kommissionen lämnat slutliga förslag skulle Natur- vårdsverket redovisa konsekvensbedömningar av dessa till Miljö- departementet. Under förhandlingarna i ministerrådet skulle på begäran delta i arbetsgrupper och bistå med konsekvens- bedömningar. Vid deltagande i arbetsgrupper i internationella processer inklusive miljökonventioner, där det är relevant, skulle konsekvensbedöma förslag som arbetas fram. Hur de operativa tillsynsmyndigheterna och andra väsentliga aktörer hade getts möjlighet att lämna synpunkter till Natur- vårdsverket i verkets arbete med gemensamhetslagstiftning. Natur- vårdsverket skulle också redovisa hur arbetet med att ta fram konskekvensbedömningar vid lagstiftningsarbete och övriga väsentliga åtaganden inom EU och i andra internationella processer har bedrivits och utvecklats. synpunkter och svar på framställningar och remisser när det gäller prövningar enligt skulle lämnas tidigt i processen och därmed bidra till att underlätta, förkorta och effektivisera domstolarnas och andra myndigheters planering och ärendehandläggning. Insatser och om möjligt effekter. skulle tillhandahålla vägledningsmaterial för länsstyrelsernas och kommunernas hantering av strandskyddsbestämmelserna. Arbetet skulle ske i samråd med i de delar som berör planprocessen. skulle vägledning finnas avseende beslut om utvidgning av strandskyddets omfattning. Insatser och om möjligt effekter. Andelen områden som skyddas med avtalslösningar ska öka. Insatser och måluppfyllelse. Sanering och återställning av förorenade områden Insatser och om möjligt effekter inkl. hur anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden använts. skulle redovisa hur tillsynsvägledningarbetet har bedrivits genom vägledningsplanen och genom samverkan med länsstyrelserna samt vilka effekter arbetet hade lett till. Rap- porteringen skulle avse dels det löpande arbetet , dels ge en samlad bild av arbetet genom vägledningsplanen för hela perioden –2009. Miljö- och kemikaliesamarbetet med skulle redovisa sina insatser avseende miljö- och kemikaliesamarbetet med , hur medlen på anslag 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ap.1 fördelats och använts inom de olika samarbetsområdena samt hur samarbetet bidragit till att stärka miljöarbetet, särskilt på myndighetsnivå i nordvästra , avseende främst tillstånds- prövning, åtgärdsplaner och fördjupad medverkan i internationellt samarbete. I regleringsbrevet fick 25 uppdrag. Fjorton uppdrag skulle redovisas , sju . Resterande fyra uppdrag skulle redovisas på annat sätt. Ett av uppdragen skulle redovisas till och ett till och arton uppdrag skulle redovisas till . Resterande uppdrag skulle redovisas på annat sätt. Enligt sina uppdrag i regleringsbrevet skulle Natur- vårdsverket: –redovisa en lägesbeskrivning av efterbehandlingsarbetet angå- ende sanering och återställning av förorenade områden i landet, –redovisa en översiktlig beskrivning av effekterna av investerings- programmen, –senast efter att beslut tagits om kalkningsmedlens fördelning redovisa hur anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald ap.1 fördelats 2009 och grunderna för fördelningen samt kalkningsverksamhetens utveckling på nationell och regional nivå i förhållande till den nationella kalkningsplanen och försurningsutvecklingen i sjöar och vattendrag, –redovisa vilka brister i tillsynen som verket hade identifierat och förslag till hur de borde åtgärdas. Redovisningen skulle särskilt innehålla uppgifter om hur tillsynen över import och export av farligt avfall bedrivs, de brister i tillsynen som identifierats och hur verket bedömde att dessa brister borde åtgärdas, –redovisa vilka bidrag som sökts av och beviljats till organisationer 2009 avseende anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ap.6 och 1:1 , –redovisa vilka bidrag som sökts av och beviljats till organisationer 2009 avseende anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer ap.10, –redovisa användningen av de utbetalade medlen (bidragen) till AB , –redovisa användningen av de utbetalade medlen till och lämna en bedömning av i vilken grad det hade bidragit till de angivna syftena, –redovisa utgiftsprognoser –2012 i vid följande prognostillfällen : , , , och . Prognoserna skulle kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till stats- budgeten. Prognoserna för prognostillfällena skulle liksom tidigare göras i utgiftstermer. Som en följd av övergången till kostnadsmässig avräkning av förvalt- ningsutgifter ändrades principerna för prognoserna maj, . skulle prognoserna för myn- dighetens förvaltningsutgifter göras i kostnadstermer, –efter samråd med övriga berörda myndigheter utarbeta underlag till nationella svenska årliga prioriteringar enligt EU:s finansie- ringsinstrument för miljön (Life+). Uppdraget skulle redovisas senast före den tidpunkt som skulle läggas fast enligt artikel 14(2)(a), –i samråd med , och samt efter samråd med och analysera olika metoder att skapa incitament för minskad avskogning som en del i ett framtida internationellt klimatavtal och samordnat med internationella åtaganden för biologisk mångfald. Uppdraget avgränsades till att omfatta icke 1- länder, –i samråd med analysera förutsättning- arna och konsekvenserna av sektoriella ansatser i ett framtida klimatavtal, bl.a. effekter på svensk konkurrenskraft, –utifrån resultaten av regeringsuppdraget 24 om avgiftssystem för vattenkvalitet i regleringsbrevet vidareutveckla för- slaget till modell för avgiftssystem som kan bidra till att på ett kostnadseffektivt sätt minska övergödningen (kväve och fosfor) i och . Den centrala utgångspunkten för uppdraget var de frågor som identifierats under genomförandet av det tidigare uppdraget. skulle utreda vilka rättsliga frågor som berördes och ge förslag på hur dessa borde hanteras för att uppnå ett fungerande avgiftssystem. Med hjälp av denna studie skulle även transaktionskostnader bedömas som skulle komma att följa med det föreslagna systemet. I utredningen ingick också att belysa om ett system för avgifter borde vara likformigt för hela landet eller om de skulle vara anpassade till respektive område. I övrigt skulle de frågor som verket ansåg vara relevanta utredas för att därefter kunna testa tillämpningen i ett avgränsat område. Inriktningen av genom- förandet av uppdraget skulle stämmas av med utredningen om styrmedel för en bättre vattenkvalitet. Uppdraget skulle genomföras i samråd med i de delar där jord- bruket berörs, –förbereda den åtgärdsplan som anges i artikel 5.2 a) i Europa- parlamentets och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). Verket skulle i samband med detta uppdrag redovisa den översiktliga planen för genomförandet av åtgärderna samt en bedömning av resursbehovet för aktuella insatser – 2012, samt, i den mån det behövdes, redovisa vilka förändringar som bedömdes som nödvändiga med avseende på ansvars- fördelning, organisation och administration utöver vad som redovisats i betänkande (SOU 2008:48). En redovisning av de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna av genomförandet skulle ingå i redovisningen, –se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare, myndig- heter och företag. skulle inom sitt ansvars- område bistå i arbetet med att ta fram underlag till regeringens handlingsplan för regelförenkling för företagen. I arbetet ingick bl.a. en redovisning av arten och inriktningen av det förenklingsarbete som bedrivits på myndig- heten samt av förenklingsåtgärder. Som ett led i mätningarna av företagens administrativa kostnader skulle myndigheten bistå Verket för näringslivsutveckling (fr.o.m. Till- växtverket) i arbetet med att mäta förändringar av myndighetens föreskrifter och allmänna råd som påverkar företagens administrativa kostnader, –mot bakgrund av de problem som Tillsyns- och föreskriftsrådet identifierat efter samråd med , Statens jord- bruksverk och Kemikalieinspektionen överväga olika modeller för hur regleringen av tillsynsansvaret inom tillämpningsområde bör utformas i syfte att få ett tydligare och mer ändamålsenligt utformat regelverk. skulle beskriva fördelar och nackdelar med olika modeller och redovisa konsekvenserna av om de olika modellerna genomförs, –föreslå ändringar i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt i fråga om nya avgifter och ny indelning av verksamheter i olika avgiftsnivåer för vat- tenverksamheter. Avgifterna skulle så långt som möjligt mot- svara de kostnader som prövningen och tillsynen är förenad med. skulle efter samråd med länsstyrelserna överväga ett avgiftssystem som, beträffande avgifter för miljö- farliga verksamheter och vattenverksamheter, innebär att avgifterna över tiden kan motsvara kostnaderna eller hur avgif- terna på annat sätt ska revideras så att de över tiden kan komma att motsvara kostnaderna. I samband med detta skulle Natur- vårdsverket, efter samråd med länsstyrelserna och berörda centrala myndigheter, föreslå nödvändiga ändringar i de rappor- teringssystem som finns avseende rapportering av kostnader och avgifter till från länsstyrelserna, i syfte att kunna följa utvecklingen av kostnaderna och avgifterna avseende miljöfarliga verksamheter och vattenverksamheter och så att rapporteringen kan ligga till grund för revidering av avgifterna. Förslaget skulle beakta möjligheterna att komplettera rapporteringen med uppgifter från miljödomstolarna. När föreslår förändringar i regelverket skulle detta vara i form av författningsförslag. skulle redovisa konsekvenserna av förslagen. skulle remittera förslagen och sammanställa remissvaren, –skulle utvärdera satsningen på rovsdjursinformation som gjor- des , –i samråd med berörda myndigheter uppdatera förslagen till styrmedel och åtgärder i åtgärdsstrategierna i redovisning Miljömålen – nu är det bråttom i den omfattning verket såg behov av uppdateringar, –redovisa vilka uppgifter som verket bedömde behövs i riskbe- dömningen av GMO för att kunna ta naturvårdshänsyn till långsiktiga effekter och effekter på icke-mål organismer. Där- utöver skulle redovisa vilka element som enligt verkets bedömning bör ingå i över- vakningen av GMO som introduceras i miljön för försök eller i kommersiell odling, –i syfte att öka återanvändningen, genomföra en revidering av rapporten 5214, Aktionsplan för återföring av fosfor ur avlopp. I uppdraget ingick att genomföra en konsekvensanalys av olika behandlingsmetoder av avloppsslam utifrån ett hälso- och miljö- perspektiv. Användning av avloppsslam på mark skulle utvärderas i förhållande till andra behandlingsmetoder, såsom utvinning av biogas med åtföljande förbränning med återvinning av energi och fosfor, utifrån förbättrat kunskapsläge vad gäller föroreningar och den teknikutvecklingen på området . En analys av kostnader, energiaspekter, transporter och klimatpåverkan samt en samhällsekonomisk bedömning såväl som en bedömning för enskilda aktörer skulle finnas med i utredningen. När föreslog förändringar i regelverket skulle detta vara i form av författningsförslag. skulle genomföra uppdraget i samråd med övriga berörda myndigheter och branschaktörer, –redovisa hur tidigare inbetalade medel till batterifonden hade kommit till användning i enlighet med förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier samt i vilken mån det kommer att finnas återstående medel i fonden framöver. Vid behov skulle verket föreslå hur eventuella återstående medel i fonden bör hanteras, –i samråd med och ta fram vägledande material som tydliggör möjligheterna för sam- existens vid vindkraftetablering i Natura 2000-områden till havs i syfte att förbättra kunskapsunderlaget för vindkraftsetablering i skyddade områden till havs. Vindkraft bör kunna lokaliseras i vissa av dessa områden utan att skyddsvärdena påverkas på ett inte acceptabelt sätt. För att möjliggöra etablering av vindkraft i sådana områden krävs både att det finns djup kunskap om de arter och miljöer som skyddet avser och kunskap om vindkraftens effekter. Möjligheter till synergier mellan biologisk mångfald och vindkraft skulle också belysas. Vägledningen skulle finnas tillgänglig för kommuner, länsstyrelser och andra berörda intressenter senast efter att Europeiska kommissionens riktlinjer om vindkraftens utveckling i enlighet med EU:s naturvårdslagstiftning har beslutats, –i samråd med och föreslå ett program för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter för perioden –2014. Uppföljningen och utvärderingen skulle göras i relation till miljökvalitetsmålen, bl.a. utsläpp av växthusgaser och klimatpåverkan, samt åtagandena i Natura , ramdirek- tivet för vatten samt andra regelverk och processer. Politikens miljöeffekter på gemenskapsnivå samt motsvarande arbete i andra länder och inom kommissionen bör följas. Programmet skulle vara utformat så att uppföljningen även beaktar i vilken mån den av jordbrukspolitiken uppnådda miljönyttan kan upp- nås genom andra mer kostnadseffektiva styrmedel utanför jordbrukspolitiken. I programmet skulle det finnas en flexibi- litet att kunna analysera konsekvenser av eventuella för- ändringar i politiken. Arbetet med den gemensamma jord- brukspolitikens miljöeffekter skulle ha som huvudsakligt syfte att vara ett underlag för arbete med att förändra den gemensamma jordbrukspolitiken samt vara ett underlag för svenska beslut om hur den gemensamma jordbrukspolitiken ska tillämpas i . hade samordningsansvar för redovisningen av uppdraget, –utvärdera den rovdjursförvaltning som bedrivits i och –2009 med stöd av den förra rege- ringens satsning på försöksverksamhet med rovdjursakut- grupper. Utvärderingen skulle ge svar på om medlen till rov- djursakutgrupper hade nyttjats på ett ändamålsenligt sätt och om det går att påvisa en förbättrad dialog i fråga om stora rov- djur mellan länsstyrelse och boende i dessa län. I uppdraget ingick att göra en analys av om problem med stora rovdjur har kunnat lösas snabbare i de län där akutgrupperna verkat än i jämförbara län utan motsvarande förstärkning av rovdjursför- valtningen. skulle också ange hur erfaren- heterna från försöksverksamheten med rovdjursakutgrupper kan tas till vara på ett kostnadseffektivt sätt i den framtida regionala rovdjursförvaltningen. skulle utvärdera befintliga åtgärder och - vid behov - bidra till att utveckla åtgärder och strategier, som ett led i att kostnadseffektivt begränsa utsläppen av växthusgaser samt bedöma behovet av anpassningsåtgärder inom sitt ansvarsområde. skulle redovisa vilka insatser som har gjorts. Mål Vatten och hav skulle ha ett väl fungerande och brett samråd med berörda myndigheter och andra aktörer i vatten- och havs- miljöarbetet, inklusive arbetet med den gemensamma genom- förandestrategin för ramdirektivet för vatten. skulle redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att stärka samrådet mellan myndigheter och andra aktörer. ska också redovisa hur myndigheten har samrått med och lämnat vägledning till vattenmyndigheterna, läns- styrelserna och andra berörda aktörer i vatten- och havs- miljöarbetet. Mål Biologisk mångfald och Ekosystemtjänster skulle ta egna initiativ och verka för att andra aktörer, exempelvis myndigheter, tar initiativ till skydds-, restau- rerings- och förvaltningsåtgärder som syftar till att nå svenska, EU- gemensamma och internationella mål för biologisk mångfald. ska också verka för att ekosystemens funktioner vidmakthålls eller restaureras, så att ekosystemtjänsterna säkras eller förstärks och att deras värden integreras i samhällsplaneringen samt att även andra relevanta aktörer bidrar till detta arbete. skulle redovisa vilka insatser som har gjorts.