sou · H2B312 · 2014-03-12 00:00:00 — De offentliga utredningarna på skolområdet fångar i regel upp den empiri som t.ex. skolmyndighetens offentliggjorda studier utgör. Men att avgöra om denna empiri ligger till grund för de förslag som utred- ningen lägger fram, kan redan det visa sig svårt. Att gå vidare för att se om och i så fall hur denna empiri får betydelse i regeringens 31 Det kan observeras, även om distinktionerna inte är glasklara, att NU presenterades som en systemutvärdering, där resultaten och processerna bakom skulle fångas för att ställas mot gällande mål/läroplan. En reformutvärdering får förutsättas fokusera på om utfallet svarar mot just reformens bärande delar eller idéer. Detta kan vara föremål för en analys i sig, men som inte tas upp här. Läggas till bör också att såväl NU 92 som UG 95 avsåg skolverksamhet som till större del styrts av Lgr 80 och inte av Lpo 94. beslut är än svårare. Många propositioner ger inte den motivbak- grunden utan pläderar i en politisk kontext för vilka problem man vill lösa och vad det är man vill uppnå. Allmänt sett har underlag kommit att användas frekvent inom och även omnämnts relativt ofta i t.ex. budgetpropositionerna. Regeringen har också direkt uttalat detta, dvs. pekat på att man med den myndighetsstruktur och mål- styrning som gäller i statsförvaltningen kommit att vara starkt beroende av det som myndigheten lägger fram och att man i hög grad vilar på detta underlag. Det är däremot svårt att bedöma hur underlaget påverkat. Ett måhända specifikt exempel får belysa något av detta. Skol- verket publicerade 1996 resultaten av UG 95 (se ovan), den studie som till del jämförde kunskaperna 1995 i årskurs 9 med dem 1992. Studien visade en tendens till fallande resultat. En resurssatsning som sedan presenterades i regeringens vårbudget 1997 kunde där- med hämta argument ur en utvärdering med empiriska data, som kunde motivera eller legitimera satsningen. Det är uppen- bart att satsningen snarare kom till stånd till följd av främst två förhållanden: den kraftiga minskningen av lärartätheten i kommunerna (det var nu politiskt önskvärt att öka den), och att statsfinanserna åter möjliggjorde insatser (det var nu politiskt möjligt att vidta åtgärder). Det går att peka på ett antal exempel på att en utvärdering gett anledning till ett politiskt initiativ. Det kan handla om dåliga resul- tat i en internationell kunskapsmätning i matematik som leder till en nationell matematiksatsning eller studier av brister i hur nya styrdokument implementeras, som leder till justeringar av de fort- satta insatserna. har t.ex. vid ett flertal tillfällen refererats till i propositioner, etc. Men det är svårt att se mönstret i vad som får betydelse och när, om man inte kan iaktta de konkreta ekonomiska och politiska förhållanden som i hög grad styr bered- ningsprocesserna hos regering och riksdag. Det kan ses som poli- tiska fönster som är mer eller mindre öppna. Till det kommer den mediala logiken good news is no news som innebär att t.ex. studier som visar på sjunkande kunskapsresultat ger stort eko. I korthet ger genomgången följande bild. Från att ha tillsatt stora utredningar med ofta omfattande utredningsexpertis och lång utred- ningstid, tillsätts senare utredningar med betydligt kortare utredningstider, ibland med snävare uppdrag. Från de tidiga utredningarna, vilka grundade sig på och presenterade empiriska och för ändamålet relevanta undersökningar, kommer senare sådant underlag att i stor utsträckning lysa med sin frånvaro. De kortare utredningstiderna gör i sig att utrymmet för att göra egna under- sökningar inom ramen för utredningarna begränsas starkt. Men man kan inte heller se tydliga spår av att redan existerande om- fattande empiri i stället byggs in i betänkandena. Det är vanskligt att göra enkla jämförelser över loppet av mer än ett halvt sekel. Uppenbart gällde delvis andra normer för besluts- fattande och delvis andra politiska ideal jämfört med . Den samhälleliga kontexten för reformer förändras. Värdet av stora kompromisser och gediget underlag ses inte som lika högt . Många har påpekat att de politiska processerna nu går snab- bare och att det ofta inte är realistiskt att vänta på en utred- ning. När det gäller utvärdering av reformerna, så är bilden delvis en annan än om vi talar om utredningsunderlag som föregått reform- beslut. växer utvärdering fram i termer av resurs- ramar, forskningsstudier och mängden utvärderingsrapporter. Trots det allmänna talet om vikten av utvärdering, går det inte att se någon tydlig utveckling över decennierna när det gäller gedigen utvärdering av skolreformer. Genomgången visar en ojämn, ryckig resa; det kommer inte till stånd någon stabil, bred, förankrad och systematisk utvärdering av skolan. Det säkras inte en tillräcklig massa av empiriska studier. Det förs diskuss- ioner om vem som borde ansvara för en sådan: den statliga förvalt- ningen, fristående aktörer eller ansvariga myndigheter. Men dessa diskussioner landar sällan eller aldrig annat än i tillfälliga initiativ. är ett sådant initiativ, resurser till IFAU 2011 ett annat. Myndigheter som SÖ och söker bygga upp system för utvärdering av men dessa bär inte långt p.g.a. nedläggningar, omgörningar av myndigheter, brist på resurser, internationella standarder, etc. Skälen kan vara många till detta sakernas tillstånd, men det mest iögonfallande är ändå det faktum att något brett uppdrag till myndigheter om utvärdering av beslutade reformer inte lämnats efter 1990. Ett undantag utgörs delvis av den av begärda utvärderingen av 1990-talets reformer. Särskilt kan detta vara förvånande med tanke på att de idéer som slår rot i lägger så stor vikt vid just utvärdering som del av styrningen.32 Om sättet att ta fram underlag för reformer tidigare kunde ses som framtungt genom det gedigna beredningsarbetet före reformbeslut, kunde man kanske nu vänta sig mer av en baktung modell med reformutvärdering, dvs. ex post, men så ser inte ut att ha blivit fallet. Ett skäl till att någon bred, stabil och förankrad utvärdering av reformer avseende inte kommit till stånd, är sannolikt framväxten av de återkommande internationella kunskapsmät- ningarna, främst tillkomsten av 2000. som mätning mot en form av överenskommen global curriculum är bara ett verktyg av flera för att öka kunskapen om skolans resultat. Slående är att dessa mätningar ger lite av förståelse för förutsättningar och processer i svensk skola och får ses som både hårt och snävt resultatinriktade. I en högt politiserad debatt om skolan i ser , TIMSS och PIRLS ut att få räcka till som besked om den svenska skolans status och utfall och därmed också räcka som bränsle för debat- ten33. Betydande empiriskt grundade analyser och utbildningsforsk- ning, såväl kvantitativt som kvalitativt, med sikte på att belysa utvecklingen i svenska skolor skulle dock behövas för att komplet- tera dessa resultatmätningar och utgöra en nationell utvärdering värd namnet. Ett annat spår i diskussionen om underlag och utvärdering av skolreformer rör utbildningsforskningens vägar. konsta- terar i sin Evidence in education. Linking research and policy, att den pedagogiska forskningen ofta kommit att ägna sig åt annat än sådana studier som är möjliga att nyttja i nationell utvärdering och policyskapande. Konflikterna kring kvantitativa respektive kvali- tativa synsätt har säkerligen varit till förfång på det sättet att de skymt det ganska uppenbara, nämligen att detta inte är en fråga om antingen-eller utom om både-och. Många metoder behövs i modern utbildningsforskning och analys som ska kunna ge en information av sådant djup att de duger att grunda väsentliga samhällsbeslut på. Det är lätt att säga att det behövs mer forskning och utvärdering om skolan. Vad som synes behövas är inte minst ett uthålligt poli- 32Idégods som mål- och resultatstyrning hör till idéer som reser enligt Rövik, 1999. 33Pettersson, 2008. tiskt intresse för att noggrant ta vara på samlade erfarenheter inför beslut om viktiga skolreformer. , , Den nya skolan och försöksverksamheten: en principiell granskning, J. A. , , 1953. Tillsammans – i lust eller blomstring. Arrhén, E. Enhetsskolan – vardagen och atomtidsåldern. Bok- förlaget , . , S. 1950. Enhetsskolan: riksdagsbeslutet, planering, försöksverksamheten, , . , S., Stenholm, B. & , I. Enhetsskolan blir , Liber, . En myndighet under påverkan. , T & , G. Den nya skolan. Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. du , L., , G. , U.P. Ansvarsfördelning och styrning på skolområdet. Ett beredningsunderlag utarbetat inom . Ds U 1987:1. : Utbildnings- förlaget. , M., , A. och , R. Skolreformer och lokalt gensvar. Utvärdering av 35 grundskolor genom upprepade läges- bedömningar 1980–1985. (red), ., Kallós, D., , , , E. Skolan och utvärderingen. Fem professorer tar ordet. Haldén, E., 1997. Den föreställda förvaltningen. Husén, T. 1963 Skola för 60-talet, : . Härnqvist, K. Individuella differenser och skoldifferentiering. skolberedning (Utgiven som SOU 1960:13). Mot bättre vetande En svensk skolhistoria. Utbildningsforskning och utbildningsreformer. I Pedagogisk forskning i , årg. 7, nr.3, s. 233–243. Ramfaktorteori och praktisk utbildningsplanering. I Pedagogisk forskning i , årg. 4, nr 1, s. 31–41. Kan landet lagom vara bäst? (red.). Hur skall det gå för enhets- skolan? : en skrift om skolreformen i program och försök, , . , S. 1960. Skolreformen och lärarutbildningen: en undersök- ning utförd på uppdrag av skolberedning, . , S. 1959. Enhetsskolan : kort redogörelse för för- söksverksamheten läsåren 1949/50–1958/59. , S. 1980. , S. 1982. Skolsverige 1950–1975. Från Visbykompromissen till . Meghir, C., . Educational reform, ability and family background. IFS Working Papers W04/10, . , P., m.fl.. 2002. Relationen mellan och myndigheterna, . Evidence in education. Linking research and policy. Internationell kunskapsbedömning som inslag i nationell styrning av skolan. Skola och samhälle förr och . Román, H. Från folkskoleinspektion till utbildningsförvaltning: efter 1958 – svensk skola i ett kommunal- politiskt perspektiv. Sociala fällor och tillitens problem. , B., , M. Stabilitet och förändring i skolan. Utbildningsforskning FoU Rapport 50). : Liber Utbildning. , W. 1954. Skolreformen i stöpsleven: svensk skolpolitik i veten- skaplig belysning: ett diskussionsinlägg, : Natur och kultur. Ability grouping and scholastic achievement. Vedung, E. 2009 Utvärdering i politik och förvaltning. : Student- litteratur. , , , I.M. Pedagogisk utvärdering som styrning – En historia från präster till . Forskning i fokus 35. /debatt/storsta-skolreformerna-sedan-1842- 2461189.aspx /debatt/vardens-kontrollsystem-battre-for-andra- omraden/ SOU 1944:20 Skolan i samhällets tjänst. (skolutredning). Bilagor (urval): 1.Hygieniska förutsättningar för skolarbetet (). 2.Den psykologiska forskningens nuvarande ståndpunkt om den psykiska utvecklingen hos barn och ungdom m.m. (, 4.Lärljungeurvalet till studielinjer med den nuvarande realskolans mål (). 5.Skolungdomens vägledning till utbildning och yrke (Neymark). SOU 1948:27 Riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. (skolkommission). SOU 1960:13 Individuella differenser och skoldifferentiering (Härnqvist). SOU 1960:15 Kursplaneundersökningar i matematik och modersmålet (). (skolberedning). SOU 1974:36 Staten, skolan och kommunerna. (SSK). DsU 1974:1 Skolans som arbetsplats (). DsU 1974:2 Problem och svårigheter i skolan (). DsU 1974:3 lokalresurser (). SOU 1974:53 Skolans arbetsmiljö (). SOU 1974:58 Bilagor till Skolans arbetsmiljö (urval): 2.Förstärkningsresursens omfattning i . 3.Förstärkningsresursens ekonomiska värde i . 4.Kostnader för s.k. klassföreståndartimmar på hög- stadium och i gymnasieskolan. 5.Kostnader för att öka ledningsvolymen i rektorsområden. 6.Förändrat antal lärartjänster till följd av ändringar i special- undervisningens struktur. 7.Beräkning av antal nya arbetstillfällen enligt SIA:s förslag. En studie av deras stor- lek och den tid eleverna tillbringar i grupper av olika storlek. 16.Kumulativa relativa frekvenser över klasstorleken i obligatoriska skolan läsåren 1961/62 och 1972/73. 17.Kostnadsberäkningar för skolledarutbildningen. SOU 1978:65 Skolan, en ändrad ansvarsfördelning (). DsU 1987:1 Ansvarsfördelning och styrning på skolområdet. Ett bered- ningsunderlag utarbetat inom (Expert- grupp). SOU 1988:20 En förändrad ansvarsfördelning och styrning på skol- området (Styrberedningen). SOU 1992:94 Skola för bildning (). SOU 2007:28 Tydliga mål och kunskapskrav i . Ds U 2010:15 Betyg från årskurs 6. Maj:ts proposition 1950:70 angående riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. Maj:ts proposition 1962:54 angående reformering av den obligatoriska skolan m.m. Maj:ts proposition 1968:129 angående revidering av läroplan för . Proposition 1975/76:39 Skolans inre arbete. Proposition 1976/77:85 Statsbidrag för . Proposition 1978/79:180 Läroplan för . Proposition 1980/81:97 Skolforskning och personalutveckling. Proposition 1988/89:4 Skolans utveckling och styrning. Proposition 1989/90:41 Kommunalt huvudmannaskap för lärare och skolledare. Proposition 1990/91:18 Ansvaret för skolan. Proposition 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor. Proposition 1992/93:220 Ny läroplan för och nytt betygssystem för m.fl. skolor. Proposition 1992/93:230 Valfrihet i skolan. Proposition 2008/09:87 Tydligare mål och kunskapskrav – nya läro- planer för skolan. Proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i . betänkande 2010/11 UbU:7 . , prof. em., f.d. generaldirektör i (1999– 2003) och i Myndigheten för skolutveckling (2003–2004). , senior rådgivare, , f.d. kansliråd i Utbild- ningsdepartementet, f.d. chef för grundskol- och förskolenhe- ten, . . , prof. em., f.d. generaldirektör i (1991– 1999). , f.d. utredare i , avdel- ningschef, , (1991 – , f.d. generaldirektör i (1986– 1991). , f.d. ansvarig för NU vid resp. Skol- verket. Exempel på uppföljningar och utvärderingar genomförda av på regeringens uppdrag åren 2002 – 2013 Här redovisas ett urval av utvärderingar från senare år som utförts av på regeringens uppdrag. Urvalet har gjorts med utgångspunkt i om utvärderingen reser principiella frågor eller frågor som av andra skäl är särskilt intressanta att belysa ur ett utvärderingsperspektiv. Fokus ligger således inte på utvärde- ringarnas sakinnehåll utan på hur utvärderingsuppdraget har for- mulerats och genomförts. Utvärdering av försöksverksamhet med möjlighet för föräldrar att välja skolform för sina barn med utvecklingsstörning (2002) Regeringen har gett olika uppdrag om att utvärdera försöksverksamheten. Rapporten I särskola eller i grundskola? (2002) utgör en fortsättning på två tidigare rapporter Hur särskild får man vara? En analys av elevökningen i särskolan om värderingar (2000) och Kvaliteten i särskolan – en fråga om värde- ringar (2001). Denna rapport bygger på olika enkäter som skickats till särsko- leansvariga i samtliga landets kommuner. Lärare och rektorer har även lämnat kompletterande synpunkter genom intervjuer. Den huvudsakliga empirin i rapporten bygger dock på observationer gjorda i nio fallstudierkommuner. Rapporten avslutas med ett kapitel benämnt Slutdiskussion. Verket menar t.ex. att studien väcker några grundläggande frågor, men kapitlet innehåller inga bedömningar av det slag som man kan förvänta sig av en utvärdering. Kartläggning av de nationella minoriteternas utbildningssitua- tion (2005) betecknar, i linje med regeringens uppdrag, rapporten De nationella minoriteternas utbildningssituation (Rapport 272, 2005) som en kartläggning och inte som en utvärdering. Empirin i rapporten utgörs av data hämtade från uppföljnings- system, en förstudie i form av telefonintervjuer med ansvarig för modersmålsundervisning på grundskolenivå (hur många som inter- vjuades framgår ej av rapporten). Vidare genomfördes fallstudier i fem kommuner och en enkät till samtliga kommuner (svarsfrek- vens ). Trots att rapporten betecknas som en kartläggning och i huvud- sak är deskriptiv innehåller den såväl bedömningar som förslag till åtgärder. Empirin och metodologin vid denna kartläggning skiljer sig inte från dem verket brukar använda i samband med utvärde- ring. Uppföljning av maxtaxan (2007) I rapporten med maxtaxa. Uppföljning av reformen Maxtaxa och allmän förskola m.m. (Rapport 294, 2007) anger verket följande syfte med uppföljningen: Syftet med slutrapporten är att redovisa regeringsuppdraget samt att diskutera (vår kursivering) huruvida de mål och syften som anges i propositionen Maxtaxa och allmän förskola m.m. har uppnåtts, om det finns andra resultat eller effekter av reformen än de tänkta och hur dessa i sådant fall förhåller sig till de tänkta effekterna.1 betecknar rapporten som en uppföljning trots att de syften som anges snarare förknippas med utvärdering än med upp- följning. Rapporten bygger på empiri som består av offentlig statistik, föräldraenkäter och kvantitativa beräkningar av effekter av maxtaxan på vistelsetider och kommunernas ekonomi.2 Rapporten avslutas med ett kapitel benämnt Diskussion och slutsatser. Kapitlet innehåller allmänt hållna bedömningar som inte fullt ut är kopplade till reformens fyra politiska mål. 1Skolverket (2007) a.a. 2Wikström, (2007) Kommunalekonomiska effekter av maxtaxa och ökad tillgänglighet inom förskola och skolbarnomsorg. Economic Studies no. Rapporten skulle lika gärna ha kunnat betecknas som utvärde- ring. De är dessutom oklart varför myndigheten väljer att spela ner betydelsen av resultaten genom att i syftet använda ordet dis- kutera. Statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem (2007) till personalförstärkningar i skola och fritidshem – slutrapport (Rapport 295, 2007) betecknas som en utvärdering. Verket använder sig av en mix av metoder: beskrivande statistik samt kvalitativa data i form av fallstudier och en genom- gång av kommunernas uppföljningar av bidraget. Man har även låtit en forskare göra tre studier3 som med utgångspunkt i olika regis- terdata och med stöd olika statistiska metoder som t.ex. regres- sionsanalys bl.a. analyserar hur förändrade resurser i skolan i form av lärartäthet samvarierar med förändringar i elevernas studieresul- tat. konstaterar i slutkapitlet Avslutande diskussion och slutsatser att det sammantaget är svårt att belysa långsiktiga effek- ter i form av förändringar i elevers resultat eller grad av målupp- fyllelse som en följd av statsbidragets införande. Verket bedömer dock att det har skett personalförstärkningar som motsvarar de uppsatta målen . Romer i skolan – en fördjupad studie (2007) I i skolan – en fördjupad studie (Rapport 292, 2007) redovisar verket ett regeringsuppdrag om att göra en fördjupad studie av situationen för romer i den svenska skolan. Orden värdera eller bedöma förekommer inte i uppdraget, men det verket enligt uppdraget ska göra ligger ändå mycket nära utvär- dering: kartlägga kommunernas insatser, belysa situationen för romska barn, förslå åtgärder som kan öka kommunernas förut- sättningar att informera om de rättigheter som romer och andra nationella minoriteter har. 3 , (2007) Lärartäthet, lärarkvalitet och arbetsmarknaden för lärare. Studien har genomförts som fallstudier (strukturerade inter- vjuer) vid arton skolor. Även nationella statistik har utnyttjats. Till studien har knutits sju representanter för romska organisationer som deltagit som experter och medverkat i hela stu- dien. Det rör sig alltså i allt väsentligt om en kvalitativt inriktad studie. Trots att studien inte är rubricerad som en utvärdering inne- håller den ett antal förslag till åtgärder. Verkets förslag har till viss del grund i vad regeringens uppdrag, men går utöver den fråga där regeringen efterfrågar åtgärdsförslag. Utvärdering av statsbidraget till personalförstärkningar i förskolan (2008) Den empiriska grunden för av uppdrag att utvärdera statsbidraget för basfärdigheterna läsa, skriva och räkna () utgörs av data som SCB samlar in på uppdrag. Verket har även skickat ut en enkät till kommunerna där dessa ombetts att besvara fyra huvudfrågor: Vilka åtgärder som kommunerna använt statsbidraget till, hur bidraget för- delats, vilka resultat som uppnåtts med bidraget och övriga kom- mentarer. En fallstudie har genomförts i åtta kommuner i syfte att få en bild av hur kommunerna fördelat statsbidraget och vilka personal- förstärkningar som gjorts. Empirin har kompletterats med telefon- intervjuer dels med de 17 kommuner som fått beslut om innehål- lande av bidrag eller återkrav, dels med de kommuner som varit un- dantagna från kravet på att öka personaltätheten. För att belysa hur kommunerna har fördelat statsbidraget jäm- fört med ordinarie resursfördelningssystem har en annan studie av använts (det s.k. ). För att besvara frågan om hur kommunerna har ökat personal- tätheten har verket genom en multipel regressionsanalys undersökt vilka faktorer som har inverkan på en kommuns förutsättningar att genomföra personaltäthetsförändringar. analys utmynnar i konstaterandet att statsbidraget har haft avsedd effekt. Detta får anses vara en samlad bedömning från verkets sida. Utvärdering av ämnet judiska studier i (2009) Rapporten av regeringsuppdrag om ämnet judiska studier i () bygger på intervjuer, enkäter, dokumentanalys, observationer och statistisk analys av registerdata om antal elever och elevers betyg. Verket har även gjort sökningar i två lokala arkiv. Apropå hur studien genomförts konstaterar följande: När det gäller hur själva undervisningen genomförts har en studie av detta slag emellertid klara begränsningar. Den empiri som samlats in om genomförandet av undervisningen utgår främst från elever och lärares uppfattningar om denna. Utvärderingen utmynnar i ett antal slutsatser. Slutsatserna utgörs av en förteckning över brister och problem som verket funnit och kan därmed jämställas med en bedömning av utvärderingsobjektet. Utvärdering av undervisning på engelska (2010) Utvärdering av en försöksverksamhet i (Rapport 3351, 2010) bygger på data från verkets uppföljningssystem, en kommunenkät, en skol- enkät och på halvstrukturerade gruppintervjuer på sex skolor med engelskspråkig undervisning. Utvärderingen har en i huvudsak kvalitativ inriktning och en deskriptiv karaktär. Under rubriken görs ett antal bedömningar, t.ex. om behovet av att stärka lärarnas kom- petens. Utvärdering av försöksverksamhet med lärlingsutbildning (2011) För denna försöksverksamhet tillsatte regeringen den s.k. Natio- nella lärlingskommittén. Denna har haft till uppgift att följa, bedö- ma samt dra erfarenheter från den pågående försöksverksamheten. Kommittén har levererat tre betänkanden. Dessa har dock inte varit upplagda som utvärderingar. har förutom att redovisa omfattningen av försöks- verksamheten och hur statsbidraget använts publicerat en rapport (Gymnasial lärlingsutbildning 2008–2011, rapport 373, 2012) som handlar om deltagande, elevernas erfarenheter och studieresultat. Rapporten omnämns både som redovisning och som utvärdering (s. 16). Rapportens empiri är huvudsakligen kvantitativ och bygger främst på registeruppgifter men också på en enkät som skickades till 2 683 elever vid 163 skolor (svarsfrekvensen var ). Till sin karaktär är rapporten deskriptiv och kartläggande och den innehåller inga bedömningar av det slag man förväntar sig av en utvärdering. Däremot avlutas rapporten med att ett antal s.k. för- bättringsområden pekas ut. Utvärdering av försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser (2011) av uppdrag enligt förordning (2011:355) avseende omfattning och utvärdering av försöksverksam- het med riksrekryterande spetsutbildning i högre års- kurser /13. Att ska utvärdera försöksverk- samheten framgår av förordningen. Verkets utvärdering av de åtta spetsutbildningar som påbörjats /13 grundar sig på semistruk- turerade intervjuer (dvs. har utgått från framtagna intervjuguider) med rektorer, lärare och föräldrar som gjorts på respektive skola.