sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — ska bedriva tillämpad forskning och utveckling inom meteoro- logi och klimatologi. får bedriva tillämpad forskning och utveckling inom hydrologi och oceanografi. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna SOU 2014:66 Institutet ska alltså bedriva forskning och utveckling inom vissa områden, medan man får göra det inom andra. I § 5 i den nya instruktionen anges ytterligare uppgifter för . Några punkter motsvarar uppgifter i den tidigare instrukt- ionen, medan några är nya. Punkterna tre–sex är nya och ytterligare någon är omformulerad. Samtliga punkter återges här. ska inom sitt verksamhetsområde särskilt 1.svara för den allmänna meteorologiska, klimatologiska, hydro- logiska och oceanografiska tjänsten, 2.svara för varningstjänster och aktivt samverka med berörda myndigheter, 3.producera och förmedla meteorologiskt, klimatologiskt, hydrolo- giskt och oceanografiskt beslutsunderlag, 4.sammanställa och förmedla information om klimatförändringar, 5.ha beredskap och biträda berörda myndigheter vid allvarliga stör- ningar i samhället, 6.öka samhällsnyttan med sin verksamhet genom att bedriva uppdragsverksamhet gentemot andra myndigheter och genom att bedriva affärsverksamhet på företagsekonomiska grunder, 7.samarbeta med svenska myndigheter och med utländska organisationer inom och utom Europeiska unionen, och 8.samråda med Försvarsmakten i frågor av allmän militär betydelse. Ytterligare en nyhet i instruktionen, 6 §, är att har fått ett tydligt uppdrag inom det internationella arbetet. ska företräda i den världsmeteorologiska organisationen (, WMO), det europeiska väder- satellitsamarbetet (Organization for the Exploitation of Meteorological Satellites, EUMETSAT) och det europeiska centret för medellånga prognoser (, ECMWF). trädde ett antal förändringar i kraft.43 Uppgiften i 5 § 4 punkten utvidgas till att inom sitt ansvarsområde särskilt ska producera, sammanställa och förmedla information och kunskap om klimatförändringar och klimatanpassning. 43 SFS 2013:1045. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna I punkten 6 i samma paragraf justeras texten så att de ekonomiska aspekterna – på företagsekonomiska grunder – tas bort och samtliga avgiftfråger återfinns nu i 13 §. Ytterligare ett stadgande som rör det internationella arbetet införs , 6 a §. ska vara nationell kontakpunkt för FN:s mellanstatliga panel om klimatförändringar (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC). 5.6.4Uppgifter för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) startade den 1 januari 2001.44 fick ansvar för de områden som dåvarande Skogs- och jordbrukets forsknings- råd och innehade samt för delar av uppgifter inom forskningsområdet. Regeringen ansåg att myndigheten skulle svara för grundläg- gande forskning på initiativ av forskare och för program där sam- hällsrelevansen skulle stå i centrum. Rådet skulle främja forskning för en ekologiskt hållbar utveckling och utveckla kunskaperna om de biologiska naturresurserna och mark- och vattenresurserna samt samhällets hållbara nyttjandet av dessa resurser. Regeringen menade att forskningen skulle komma att få stor betydelse för kunskapsutvecklingen inom både Jordbruksdeparte- mentets och verksamhetsområden, men även för (skogsbruk, skogsindustri och livsme- delsindustri) samt för (arkitektur- och kul- turmiljövärden). Formas första, andra och tredje instruktioner I Formas första instruktion, förordning (2000:1210) med instrukt- ion för för miljö, areella näringar och samhällsbyg- gande, framgår av portalparagrafen (1 §) att rådet 1999/2000:81 Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering, bet. 1999/2000:UbU17. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyg- gande. Enligt 2 § i instruktionen ska forskningsrådet särskilt –fördela medel till forskning samt därmed sammanhängande verk- samhet, –fördela medel till utvecklingsarbete inom bebyggelseområdet, –utvärdera den forskning och utveckling till vilken rådet har fördelat medel och därvid särskilt bedöma kvaliteten och betydelsen för samhället, –utreda vilka forskningsbehov som är angelägna inom rådets verk- samhetsområde, redovisa resultaten av dessa utredningar samt ta initiativ till och främja den forskning och det utvecklingsarbete inom bebyggelseområdet som behövs för att tillgodose sådana behov, –samverka med övriga forskningsstödjande organ och därvid undersöka vilka forskningsuppgifter som är av gemensamt intresse samt i samråd med dessa organ besluta om samverkan eller avgränsning mellan rådet och dessa organ i fråga om sådana forskningsuppgifter, –främja en ekologiskt hållbar tillväxt och utveckling i samhället, –främja och ta initiativ till mång- och tvärvetenskaplig forskning, –ansvara för information om forskning och forskningsresultat, –främja och ta initiativ till internationellt forskningssamarbete och erfarenhetsutbyte, –stimulera svenskt deltagande i aktuella forskningsteman inom Europeiska unionens ramprogram för forskning samt övriga internationella forskningsprogram, –verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen, –främja jämställdhet mellan kvinnor och män, –främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering och till kun- skapsförmedling och dialog om den forskning som finansieras av rådet, och –vara rådgivande organ åt regeringen i forskningsfrågor. Enligt instruktionens § 3 får forskningsrådet utfärda riktlinjer för sin medelsfördelning. SOU 2014:66 Strukturella förändringar för miljömyndigheterna Formas fick nya instruktioner och . Instruktionens portalparagraf och myndigheternas uppgifter i övrigt ändrades inte. Formas nu gällande instruktion trädde i kraft , förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Såväl portalparagrafen som övriga uppgifter är förändrade. Instruktionens § 1 lyder: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den forskning som stöds ska vara av högsta veten- skapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvarsområden. Formas får också finansiera utvecklingsverksamhet i begränsad omfattning. Även § 2 där huvuddelen av Formas uppgifter regleras är ny. De flesta förändringarna är omformuleringar av tidigare uppgifter. Några konkreta skillnader enligt den nya instruktionen är att Formas särskilt ska bedöma nyttiggörandet för samhället med den forskning och den utveckling som rådet har fördelat medel till. ska även nyttiggöra forskningsresultaten. Vidare ska Formas inte endast ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat, utan enligt den nya instruktionen ansvara även bidra till popularisering av den forskning som finansieras av rådet. Formas uppgift att vara rådgivande organ åt regeringen i forskningsfrågor finns kvar. Instruktionens andra paragraf lyder i sin helhet: Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska Formas särskilt 1.fördela medel till forskning och verksamhet som hör samman med forskning såsom projektstöd, program, anställningar, stöd till yngre forskare och samfinansierad forskning, 45Förordningen (2006:931) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 46Förordningen (2007:1059) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 2.utvärdera den forskning och utveckling som rådet har fördelat medel till och i utvärderingen särskilt bedöma kvaliteten, rele- vansen och nyttiggörandet för samhället även i ett internationellt perspektiv, 3.utreda och analysera vilka forskningsbehov som är angelägna i ett forsknings- och samhällsperspektiv, redovisa resultaten av dessa utredningar och analyser samt ta initiativ till och stödja strategisk forskning och utveckling, 4.beakta forskningsetiska frågor, 5.nyttiggöra forskningsresultaten och främja en hållbar utveckling i samhället, 6.ta initiativ till och stödja ämnesövergripande forskning, 7.främja och ta initiativ till nationellt och internationellt forsk- ningssamarbete och erfarenhetsutbyte, 8.medverka i och stimulera svenskt deltagande i forsknings- samverkan inom Europeiska unionens verksamhet inom forsk- ning och teknisk utveckling samt andra internationella forsk- ningsprogram, 9.verka för att ett genusperspektiv får genomslag i forskningen, 10.främja jämställdhet mellan kvinnor och män, 11.främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering, och 12.ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat samt till popularisering av den forskning som finansieras av rådet. bildades genom en sammanslagning av och Statens kärn- kraftsinspektion.47 inrättades 1965 och hade ansvar för att verka för ett gott strålskydd för människan och miljön. Institutet satte gränser för stråldoser till allmänheten och för dem som arbetar med strålning, utfärdade föreskrifter och kontrollerade att dessa efter- levdes. Myndigheten informerade, utbildade och utfärdade råd och 47 Se Sammanläggning av och (Ds 2007:16). Strukturella förändringar för miljömyndigheterna rekommendationer samt stödde och utvärderade forskning. bedrev också internationellt utvecklingssamarbete. som tillsynsmyndighet inrättades 1974. Inspektionen övervakade all kärnteknisk verksamhet i , dvs. kärnbränsletillverkning, drift vid kärnkraftverken och övriga kärn- tekniska anläggningar, transporter samt avfallshantering. och samarbetade i vissa frågor. Inspektionen svarade för frågor om säkerhet i kärnteknisk verksamhet inklusive fysiskt skydd, transporter och slutförvaring av kärnämne och kärnavfall, nukleär icke-spridning exportkontroll samt avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar. bildades den 1 juli 2008.48 Avsikten var att de gamla myndigheterna – och – skulle bibehålla sina verksamheter. Rege- ringen menade att de båda myndigheterna hade flera berörings- punkter och förmodades därför kunna sammanföras så att effekti- viteten kunde öka och resurs- och verksamhetsmässiga fördelar uppstå. Bildandet av myndigheten föregicks av en organisationsutred- ning. 49 I utredningens direktiv redogjorde regeringen för förhopp- ningen att samordningsvinsterna med sammanslagningen – till- sammans med en aviserad resursförstärkning – skulle komma att innebär en kraftigt ökad satsning på tillsynen. Enligt direktiven skulle den nya myndigheten ansvara för frågor om skydd av människors hälsa och miljön mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning, säkerhet i kärnteknisk verksamhet inklusive fysiskt skydd, slutförvaring av kärnämne och kärnavfall, nukleär icke-spridning samt avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar. Myndigheten skulle även handlägga 2007/08:99 Tilläggsbudget till statsbudgeten 2008. 2007:135 En myndighet med samlat ansvar för strålskydd och kärnsäkerhet. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna vissa finansieringsfrågor på kärnavfallsområdet samt bedriva inter- nationellt utvecklingssamarbete. I myndighetens verksamhet skulle även ingå att finansiera och bedriva viss forskning och utveckling inom verksamhetsområdena. instruktion, förordning (2008:452) med instruktion för , innehåller en rad uppgifter, indelade i 17 paragrafer. Myndighetens uppgifter åter- finns under rubrikerna Uppgifter (1-5 a §§), Uppgifter för att bygga upp och sprida kunskap (6–7 §§), Uppgifter med anledning av internationella åtaganden (8–12 d §§), Uppgifter i det inter- nationella samarbetet (13–14 §§) samt Uppgifter med avseende på krisberedskapen 15–17 §§). uppgifter beskrivs inledningsvis i 1– 5 a §§. Portalparagrafen (1 §) hade ursprungligen följande lydelse: är förvaltningsmyndighet för strålskydd och kärnsäkerhet. Myndighetens verksamhet omfattar frågor om skydd av människors hälsa och miljön mot skadlig verkan av joniserande och icke-jonise- rande strålning, säkerhet i kärnteknisk verksamhet samt nukleär icke- spridning. Myndigheten ska vara pådrivande i frågor som syftar till bättre strål- skydd och ökad kärnsäkerhet. Efter en ändring som trädde i kraft specificera- des myndighetens uppgifter enligt följande: är förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människors hälsa och miljön mot skadlig verkan av jonise- rande och icke-joniserande strålning, frågor om säkerhet och fysiskt skydd i kärnteknisk och annan verksamhet med strålning samt frågor om nukleär icke- spridning. 50 SFS 2009:949. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna Myndigheten ska vara pådrivande för en god strålsäkerhet i samhället och i sin verksamhet arbeta för att 1.förebygga radiologiska olyckor samt säkerställa strålsäker drift och avfallshantering i kärnteknisk verksamhet, 2.minimera riskerna med och optimera effekterna av strålning vid medicinsk tillämpning, 3.minimera riskerna med strålning som används i produkter och tjänster eller som uppstår som en biprodukt vid användning av produkter och tjänster, 4.minimera riskerna med exponering av naturligt förekommande strålning, och 5.förbättra strålsäkerheten internationellt. Instruktionens 2 § reglerar myndighetens uppgifter i miljömålsar- betet. I den första instruktionen framgår följande. ansvarar för samordning, utveckling, upp- följning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljö- kvalitetsmålet Säker strålmiljö samt för att ge förslag till kostnadsef- fektiva åtgärder och på andra sätt verka för att miljökvalitetsmålet och dess delmål uppnås. I miljömålsarbetet ska myndigheten rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. Genom en ändring i instruktionen lades ett nytt tredje stycke till 2 §: Inom ramen för miljömålsarbetet ska myndigheten fortlöpande upp- skatta de risker som strålningen innebär för såväl befolkningen i sin helhet som för särskilda grupper. Ändringen innebar i praktiken en skärpning av ett stadgande som fram till ändringen funnits i 5 § 3 stycket och som innebar att myndigheten fortlöpande skulle värdera stråldoser för hela befolk- ningen och för särskilda grupper. Instruktionens 2 § har ändrats vid ytterligare ett tillfälle, den 1 mars 2011.52 Myndigheten fick då – som flera andra myndigheter – en generell uppgift att verka för generationsmålet och samtliga miljökvalitetsmål som har fastslagits. hade myndigheten ansvaret för att samordna uppföljning, utvärdering Strukturella förändringar för miljömyndigheterna och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. Ändringen innebar ytterligare ändringar i instruktionen under rubriken . Bland annat infördes en ny 2 a § med följande lydelse: ska se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för med- borgare och företag. Övriga uppgifter under instruktionens första rubrik Uppgifter är 3 § handlägger finansieringsfrågor som rör hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Myndigheten ska hålla Kärnavfallsfonden informerad om storleken på de in- och utbetalningar av fondmedel som planeras och prognostise- ras för varje reaktorinnehavare och annan tillståndshavare samt om myndighetens verksamhet på finansieringsområdet i övrigt på ett sådant sätt att Kärnavfallsfonden kan fullgöra sina uppgifter. 4 § är huvudman för riksmätplatsen för joniserande strålning. 5 § ska hålla ett nationellt register över de stråldoser som arbetstagare utsätts för eller kan utsättas för i samband med verksamhet med strålning samt utfärda personliga dokument och strålövervakning (dospass) för dessa arbetstagare. Dessa paragrafer har behållit sin ursprungliga lydelse (förutom förändringen i 5 § som omnämnt ovan). En ny 5 a § infördes med följande lydelse. får på uppdrag av enskilda och myndigheter inom ramen för full kostandstäckning utföra mätningar i det syfte som anges i 1 § andra stycket 4.54 ändrades lydelsen i 5 a § så att myndigheten får utföra sådana mätningar upp till full kostnadstäckning. 541 § andra stycket fyra stadgas att myndigheten ska vara pådrivande för en god strålsäkerhet i samhället och i sin verksamhet arbeta för att innehåller minimera riskerna med exponering av naturligt förekommande strålning. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna Uppgifter för att bygga upp och sprida kunskap Myndighetens uppdrag vad gäller att bygga upp och sprida kunskap framgår av 6–7 §§ i instruktionen. Den 6 § 1 stycket har ändrats vid två tillfällen56 medan 7 § har behållit sin ursprungliga lydelse. När 6 § ändrades vid det första tillfället lades uttrycket för dagens och framtidens behov till och vid det andra tillfället uppgiften att ta initiativ också till utbildning. Nuvarande lydelse av 6–7 §§ är som följer. 6 § ska bidra till att nationell kompetens för dagens och framtidens behov utvecklas inom myndighetens verk- samhetsområde. Myndigheten ska därför ta initiativ till forskning, utbildning och studier samt bedriva omvärldsanalys och utvecklings- verksamhet. Myndigheten ska vidare genomföra beräkningar och mätningar samt ta fram underlag för bedömningar inom strålskyddsområdet och upp- rätthålla kompetens för att kunna förutse och möta framtida frågor. 7 § ska genom information och öppenhet bidra till att ge allmänheten insyn i all verksamhet som omfattas av myndighetens ansvar. Detta arbete ska syfta till att 1.främja hälsa och motverka ohälsa, 2.förebygga akuta strålskador och minska risken för sena skador till följd av strålning, och 3.ge råd och informera om strålning, dess egenskaper och använd- ningsområden samt om strålskydd. Uppgifter med anledning av internationella åtaganden internationella uppgifter regleras i instruktionens 8-12 d §. Paragraferna – som är relativt omfattande – redogörs för i sin helhet i avsnitt 7.18 nedan och kommer därför inte att återges här. I instruktionens ursprungliga lydelse 2008 beskrevs de internationella åtagandena i sex paragrafer medan det enligt nuvarande lydelse finns elva paragrafer under rubriken.57 Samtliga nya paragrafer som har tillkommit har hänvisningar till rådsdirektiv eller andra internationella överenskommelser och kan 56SFS 2009:949 och SFS 2011:1589. 57SFS 2010:23, SFS 2011:448, SFS 2013:692. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna ses som ett uttryck för den ökande internationella regleringen av strålsäkerhetsområdet. De ursprungliga paragraferna har endast genomgått marginella förändringar. Uppgifter i det internationella samarbetet Myndighetens åtaganden i det internationella samarbetet regleras i 13-14 §§. Den ursprungliga skrivningen i 13 § var följande. ska bedriva internationellt samarbete med motsvarande samhällsfunktioner i andra länder och multinationella organisationer inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten ska biträda regeringen med underlag och expertkunskaper inom internationell verksamhet på strålskydds- och kärnsäkerhetsområdet samt i fråga om nukleär icke-spridning, inklusive exportkontroll. Myndigheten ska bevaka framtagandet av internationella rekom- mendationer och standarder som utarbetas av erkända internationella organisationer och som kan förväntas få betydelse inom myndighetens ansvarsområde. lades uppgiften till i den 13 §, nämligen att bedriva utvecklings- och grannlandssamarbete med samhällsfunktioner och organisationer i de länder som regeringen beslutar om. Den nuvarande lydelsen som trädde ikraft är ytterligare utbyggd och i uppdraget ingår nu följande.59 ska inom sitt verksamhetsområde delta i det arbete som regeringen bedriver inom EU och internationellt. I arbetet ska myndigheten särskilt 1.bistå regeringen med underlag och expertstöd, 2.delta i möten enligt instruktioner från och rap- portera från mötena, 3.vid sitt deltagande i Europeiska kommissionens arbetsgrupper tidigt bedöma konsekvenserna av viktiga förslag och ge dem som berörs möjlighet att lämna synpunkter till myndigheten, 4.när Europeiska kommissionen lämnat ett slutligt förslag till EU-lag- stiftning skyndsamt redovisa en konsekvensbedömning av förslaget till , Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 5.bevaka framtagandet av internationella rekommendationer och stan- darder som utarbetas av erkända internationella organisationer och som kan förväntas få betydelse inom myndighetens verksamhetsom- råde, och 6.hålla regeringen löpande informerad om det arbete som myndig- heten är engagerad i. Vid samma tillfälle infördes en ny paragraf, 13 a §, som i stort sett motsvarade den ursprungliga § 13 och gäller myndighetens möjligheter att bedriva utvecklings- och grannlandssamarbete samt annat internationellt samarbete. Instruktionens § 14 är i stort sätt oförändrad sedan myndig- heten bildades och avser myndighetens möjlighet att ingå avtal om informationsutbyte med andra länder och avtal inom utvecklings- samarbetet. Uppgifter med avseende på krisberedskap uppgifter inom krisberedskapen regle- ras i 15-17 §§. Även när det gäller detta område har uppgifterna för myndigheten utvidats sedan den första instruktionen 2008. Den ursprungliga lydelsen av § 15 var följande. ska inom den nationella strålskyddsbered- skapen samordna de beredskapsåtgärder som krävs för att förebygga, identifiera och detektera nukleära eller radiologiska händelser som kan leda till skador på människors hälsa eller miljön. Myndigheten ska i detta sammanhang 1.ge råd om strålskydd och sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen, om en nukleär eller radiologisk nödsituation inträffar inom eller utom landet, 2.upprätthålla och leda en nationell organisation för expertstöd vid nukleära och radiologiska nödsituationer, och 3.svara för teknisk rådgivning till de myndigheter som är ansvariga för hanteringen av konsekvenserna av en olycka i kärnteknisk verksamhet, om den inträffar inom eller utom landet. Genom en ändring infördes två nya punkter: Myndigheterna ska i detta sammanhang 60 SFS 2011:1589. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna 4.svara för expertkompetens samt kunskaps- och beslutsunderlag inom strålskyddsområdet inklusive spridningsprognoser och strålskyddsbedömningar, och 5.upprätthålla förmåga att inom strålskyddsområdet genomföra mätning, provtagning och analys i fält. Övriga paragrafer om myndighetens uppgifter med avseende på krisberedskap framgår av redogörelsen för Strålsäkerhetsmyndig- hetens verksamhet i avsnitt 7.19. 5.6.6Uppgifter för Havs- och vattenmyndigheten I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik 2008/09:170) menade regeringen att det för att uppnå en sammanhållen, effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenförvaltning, fanns behov av en central förvaltningsmyndighet som skulle tilldelas ansvaret för havs- och vattenmiljöfrågor. Regeringens målsättning med en sådan myndighet var att den skulle skapa ett hållbart och optimalt nyttjande av naturresurserna. I centrum stod bl.a. ett samlat genomförande av EU:s direktiv, ramdirektivet för vatten, Östersjösamarbetet och miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv samt Levande sjöar och vattendrag. Havs- och vattenmyndigheten bildades den 1 juli 2011.61 Myndigheten fick det samlade ansvaret för havs- och vattenmil- jöfrågor. Myndighetens uppgifter baserades på den verksamhet avseende havs- och vattenmiljö som tidigare haft sin hemvist vid och . Andra uppgifter från Fiskeri- verket flyttades till och lantbruksu- niversitet. direktiv Inrättande av en ny myndighet för havs- och vattenmiljö (dir. 2010:68), prop. 2010/11:1, utgiftsområde 20, samt prop. 2010/11:99. Strukturella förändringar för miljömyndigheterna Havs- och vattenmyndighetens instruktion Havs- och vatten myndighetens uppgifter enligt 1-6 §§ i instruktionen, förordning (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten, är som följer.