sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — det är viktigt att män är manliga, mest instämde män 55–, minst män 25–29 år 12 2013a s. 48 ff. Se även 2013b s. 46 ff. det är viktigt att kvinnor är kvinnliga, mest instämde män 55– , minst män 25–. Män instämde mindre än kvinnor i påståendena homosexuella par är lika bra föräldrar som heterosexuella par, mest bland männen instämde män 25–, minst män 55–74 år man bör kvotera in kvinnor i till exempel företagsstyrelser och inom vissa mansdominerade yrken, mest instämde män 16–, minst män 35–. I förhållande till motsvarande undersökning 2007 noterades inga påtagliga förändringar mellan mätningarna. Även om inte det finns ett genomgående starkt samband mellan mäns ålder och uppfattningar om jämställdhet kan vi se att den åldersgrupp som verkar ha de mest jämställda uppfattningarna är män 25–. Åldersgruppen 16–har däremot inte särskilt påtagliga positiva jämställdhetsuppfattningar, något de delvis delar med åldersgruppen 55–. En optimistisk tolkning skulle vara att jämställhetsattityderna förbättras om traditionella uppfattningar ebbar ut, modernare kommer in via 25–29-åringarna och att 16–19-åringarna får bredare synsätt när de skaffar sig relationer och kommer ut på arbets- marknaden. Undersökningar om unga människors syn på sexualitet och jäm- ställdhet visar att en majoritet av de unga anser att pojkar och flickor ska ha samma rättigheter att uttrycka och att bejaka sin sexualitet.13 På ett allmänt plan verkar alla vara eniga, men när vi tittar närmare på vissa mer specifika frågor och attityder fram- kommer ett annat och mer komplext mönster. Pojkar är till exempel markant mer avståndstagande till homosexuella och deras rättigheter än flickor. Pojkar är också mer positiva till pornografi än flickor. är det viktigt att påpeka att gruppen pojkar är differentierad och att det inom denna grupp återfinns alla möjliga attityder. Relativt många pojkar är till exempel positiva till homosexuella och deras rättigheter. Ju mer vi bryter ner de stora grupperna i subgrupper, desto mer av nyanser och skillnader hittar vi mellan olika positioner. 13 Se bl.a. , . I en kvalitativ undersökning av män som tagit ut mer än sex månaders föräldraledighet finner vi en stor samstämmighet när det gäller attityder till att ta ut lång föräldraledighet och vikten för män av att både leva jämställt och att vara delaktiga i att ta hand om sina små barn.14 De flesta män som ingick i undersökningen tillhör olika skikt inom medelklassen. Men när vi tittar närmare på den lilla gruppen män i denna undersökning, 20 personer, varierar motiven stort till att man valt att vara föräldraledig och dessutom har dessa män högst varierade inställningar till frågor som rör kvotering och synen på genus i allmänhet. I denna undersökning visar det sig också att det finns ett starkt samband mellan attityder och levnads- förhållanden. Flera av männen levde till exempel med kvinnor som hade hög utbildning och en stark position på arbetsmarknaden. Dessa par var eniga i att bådas karriärer var lika viktiga. Men en annan faktor som också påverkade männens attityder och beslut handlade om en kombination av ålder, karriärtrötthet och lust att göra något annat med livet än att arbeta. Dessa män hade redan haft relativt långa karriärer, kände sig trygga i sin yrkesposition och levde ofta med kvinnor som också arbetade heltid och hade en egen pågående yrkeskarriär. Att stanna hemma och ta hand om barn passade väldigt väl in i just denna livsstil och ålderskris. I en norsk undersökning15 finner vi liknande resultat som i de svenska studierna.16 Författarna inleder sin rapport med att konsta- tera att en bit in räknas som det mest jäm- ställda landet i världen. Undersökningen bygger på en enkät som genomfördes i . Författarna visar bl.a. att de flesta män och kvinnor är positiva till jämställdhet men precis på samma sätt som i andra undersökningar får vi, ju närmare vi rör oss vissa konkreta politiska frågor om kvotering, arbete, familj och barn, mer differentierade attityder. Ett annat intressant resultat är att både män och kvinnor önskar att fäder skulle kunna stanna hemma längre med sina små barn. Pappor som stannat hemma några månader med små barn rapporterar att detta lett till en bättre kontakt mellan förälder och barn. Vidare visar undersökningen att 14Johansson 2014b avsnitt 2. 15Holter, Svare och Egeland 2009. 16I stycke 1, 2 och 4 i detta avsnitt, 11.3.2, återges till del text från 2014b avsnitt 2. kvinnor i högre utsträckning än män upplevt sig vara diskriminerade i olika sammanhang. Det finns också en stark tendens i detta material till att respondenterna menar att jämställdhetsarbetet i störst utsträckning gynnar välutbildade och höginkomsttagare. Ett resultat som är överraskande, men värt att fundera vidare över, är att det finns starka samband mellan jämställdhet och välbefinnande för kvinnor, men inte alls lika starka samband i detta avseende när det gäller män. Detta kan bero på att män förlorar status, möjligheter och fördelar och att jämställdhet också innebär att ett tidigare övertag försvinner. I undersökningen kunde noteras att en majoritet av respondenterna önskade förbättrad balans mellan könen på den egna arbetsplatsen. I stort gällde att ju mer obalans det råder på arbetsplatsen, desto fler av de anställda från det dominerande könet önskar fler kolleger från det motsatta könet. Detta var särskilt markant inom kvinnodominerade arbetsplatser (se även 11.3.1). I europeiska studier framkommer delvis andra mönster än i de nordiska undersökningarna. I en rapport från EIGE framkom att män i många europiska länder känner en stor press att svara upp till stereotypa manliga mönster.17 Här påtalas också bristen på förebilder i media och offentlighet. I vissa delar av har man svårt att överhuvudtaget relatera till begreppet jämställdhet och när man gör detta uppfattas det som något som rör kvinnor18 och inte alls män. Även om det går att iaktta tendenser till en rörelse mot mer jämställdhet i , finner vi alltså stora skillnader. Inte minst står länder som och ut som de delar av där man är långt ifrån en situation med uppnådd jämställdhet. Ofta är detta också relaterat till en allmänt svår situation för alla som avviker från normerna och synsätten inom den dominerande manligheten, inte minst hbtq-personer. Dessa mönster av ojämlikhet bör också förstås i relation till en i växande rasism och ett tydligt utanförskap för många människor med någon form av invandrarbakgrund eller minoritetstillhörighet. Man kan diskutera förekomsten av en pågående samhällelig konflikt i mellan olika politiska intressen, där frågor om kvinnors rättigheter, jämställdhet och i förlängningen även manlig- hetsideal är omstridda. 18I någon mån belysande är att utskott heter Women's Rights and Gender Equality. En utveckling i jämställd riktning är med andra ord inte något man kan ta för givet. Ett exempel på detta är den ändring som avses ske i det norska systemet för föräldrapenning. är vikta till vardera föräldern (den s.k. fedrekvoten). Dessa veckor avses fr.o.m. att minskas till 10 och det ska införas en tillitsbasert unntaksordning som gör det möjligt att överföra hela eller delar av ledigheten till mamman. 11.3.3Män som agerar för jämställdhet Det finns män, i och internationellt, som aktivt engagerar sig för ett jämställt samhälle. Ett sätt att göra detta är att organisera sig i olika föreningar och sammanslutningar. Detta beskriver vi närmare i kapitel 12.2. Behov av mäns engagemang har bl.a. tagits upp i många statliga och överstatliga sammanhang. Förutom vår utredning pågår f.n. en liknande utredning i Finland19 och det har gjorts i Norge20. EIGE har en särskild verksamhet kring mäns engagemang i jämställdhets- frågor, det finns verksamheter inom ramen för EU-samarbetet etc. Det finns således ett växande intresse, om än svagt. Man kan spekulera om orsakerna till varför det inte är större. Argument, som delvis redan berörts, har förts fram i en statlig rapport i saken.21 Där identifierades tre huvudorsaker till att det är svårt att engagera och få män att bli delaktiga i jämställdhets- arbetet: män har generellt mer makt än kvinnor och de släpper inte denna position utan att veta vad de har att vinna på det män har generellt högre lön än kvinnor och det finns fort- farande en föreställning i samhället om män som huvud- försörjare för sina familjer det är ett privilegium att vara norm. Vi bedömer att det svenska samhället kommit en bit i jämställd riktning sedan detta skrevs , bl.a. är nog normprivilegiet inte lika självklart längre. Argumenten har dock fortfarande stor giltighet. 19Finska regeringens on Men and Gender Equality Policy. 20Se bl.a. St. meld. 11.3.4Män som agerar mot jämställdhet Vi har berört motstånd mot jämställdhet tidigare (bl.a. kapitel 2). Det finns män – och även kvinnor, som är ideologiska mot- ståndare till jämställdhet, helt frikopplat från socioekonomi. Detta tar sig bl.a. uttryck i enstaka män och grupper som helt enkelt tycker det gått för långt eller som irriterar sig på eller upprörs över feministiska yttringar som bedöms vara alltför manskritiska. Det finns också män som använder motstånd mot jämställdhets- strävanden i samhället som ett sätt att förstå sin utsatta tillvaro. Kvinnor tar alltför stor plats i samhället, kvinnor bör under- ordna sig män, kvinnor tar våra jobb. Det handlar om att det bör vara som . I extremfall tar sig detta uttryck i form av det hat som vissa, som det förefaller starkt oempatiska män, låter komma fram via, oftast anonyma, webbsajter och i sociala nätverk. Att närma sig dessa män och få dem att känna sig delaktiga i samhället är en stor uppgift särskilt i när alltmer påtagliga skillnader i utbildningsresultat mellan män och kvinnor (se kapitel 5) kan göra att dessa män blir alltmer marginaliserade i samhället. 11.3.5Slutsats om attityder till jämställdhet Tydligt är att de flesta män och kvinnor är överens om att det är viktigt med ett jämställt samhälle.22 De flesta, särskilt bland kvinnorna, vill ha mer könsblandade arbetsplatser. Men när vi sedan rör oss mot konkreta och ofta känsliga politiska frågor och beslut som kan påverka resursfördelning, ekonomi och familjer är män mindre benägna att medverka till att det görs ingrepp i familj och arbetsliv. En grupp som sticker ut lite extra är unga män, speciellt de som har en arbetarklassbakgrund. Här återfinns åsikter och attityder som tyder på både en viss ovilja att arbeta för ett jämställt samhälle och kanske också ett bristande intresse att hålla sig uppdaterade när det gäller dessa frågor. Överhuvudtaget är det viktigt att försöka läsa resultaten från attitydundersökningar i relation till andra och mer kvalitativa studier av genus och maskulinitet. Bakom de generella skillnader mellan könen vi finner i attitydstudier finns det en stor variation som bl.a. beror på faktorer som klass, ålder, boende och nationalitet. 22 I detta avsnitt, 11.3.5, återges till del text från 2014b avsnitt 2 och 9. Ett intressant resultat från den norska undersökningen (se avsnitt 11.3.2) tyder på en stark relation mellan attityd och handling hos män. Relationen mellan attityd och handling verkar inte vara mer kluven än hos kvinnor. Tvärtom visar studien att det finns en stor konsistens i vad män säger – det vill säga deras attityder – och vad de sedan faktiskt gör. En gissning är att vi här har en relativt stor grupp av män som både är positiva till jämställdhet och som också försöker arbeta och agera i den rikt- ningen. Även om denna grupp framför allt återfinns inom medel- klassen finns det också män i andra sociala skikt som hyser samma värderingar och målsättningar. Däremot saknas det helt studier av dessa grupper. Vilka faktorer gör att man på ett sätt bryter med ett klassmönster, och vad säger detta om relationen mellan livsstil, värderingar och klass? Det kan ju handla om olika faktorer. Gissningsvis handlar en del av detta om att männen är gifta eller sammanboende med kvinnor som arbetar heltid, har egna karriärer, som värderar jämställdhet högt och att dessa par också utvecklar en gemensam hållning till familjelivet. Så, den allmänt positiva inställningen till jämställdhet ger oss hopp, men ju närmare vi tittar på statistiken desto mer komplicerat blir mönstret. Alla vill ha fred, jämställdhet och ett bra liv, men så snart vi närmar oss de praktiska, konkreta, politiska och fördel- ningsmässiga nivåerna av dessa val differentieras människor och tycker plötsligt väldigt olika. När vi talar om jämställdhet är det därför alltid viktigt att konkretisera och att studera människors attityder till de politiska val som verkligen ställer saker på sin spets. Vad är vi och enskilda personer beredda att satsa för att uppnå jämställdhet? 11.4Män och främlingsfientliga attityder Svenska undersökningar23 visar att pojkar och män är mer negativa till judar och muslimer än flickor och kvinnor.24 Andra faktorer som spelar in för uppkomsten av denna typ av mönster är ålder och klass. Personer visar tydligt mer negativa attityder till minoriteter än andra åldersgrupper. Elever med lågutbildade föräldrar eller föräldrar med arbetaryrken uppvisar också generellt mer negativa attityder till minoriteter än elever med högutbildade 24I detta avsnitt, 11.4, återges till del text från 2014b avsnitt 5. Internationella undersökningar visar också att negativa attityder till minoriteter ofta bildar ett mönster så att fördomar mot till exempel muslimer har ett starkt samband med att man också har fördomar mot andra minoriteter. Det är till exempel van- ligt att man har fördomar och kanske rent av hatar muslimer, judar och homosexuella. Det finns ett slags mönster, som gör att det skapas en motvilja mot människor som avviker från det man anser vara det normala. I den typ av grupper som odlar stereotypa föreställningar om andra människor och som uppvisar en låg tolerans för allt som avviker från deras eget sätt att leva växer också ofta hatet och intoleransen. Män är överrepresenterade bland dem som ger uttryck för främlingsfientliga åsikter.25 Det är också framför allt män som faktiskt genomför olika typer av hatbrott. har internet blivit den vanligaste platsen för olika typer av hatbrott. anmäls mellan 250 till 270 hatbrott med islamofobiska motiv. visar undersökningar att befolkning blir allt mer generös när det gäller att ta emot flyktingar och invandrare.26 Kvinnor är generellt mer positiva till att ta emot flyktingar än män och högskoleutbildade är mer generösa i detta avseende än de som har kortare utbildning. Men även om det går att urskilja en trend att fler blir positiva till att ta emot flyktingar är det som 2011 tycker att det är ett bra förslag att ta emot färre flyktingar. utgör här en starkt avvikande grupp där vill ta emot färre flyktingar.27 Bland sympatisörer anser att invandringen utgör ett hot mot svensk kultur och svenska värden. Helt uppenbart har frågor om integration och invandring genomgått en partipolitisk polarisering. Hur ska vi då förstå att unga män med arbetarklassbakgrund fram- står som den grupp som starkast verkar odla främlingsfientliga Det finns en omfattande anglosaxisk forskning om unga män som visar att det växer fram en specifik form av homosocialitet i vissa grupper av män.28 Denna socialitet tar sig uttryck i att de unga männen – som dessa studier ofta fokuserar – odlar en maskulinitet som definieras genom att den tar avstånd från veka män, 27Som vi tidigare noterat, kapitel 4.2.1, har sd en klar majoritet manliga röster. homosexuella och invandrare och genom att den ser kvinnor som sexuella och underordnade objekt. Dessa grupper av unga män befinner sig ofta själva i en skör position i samhället. De är till exempel arbetslösa eller har föräldrar som är arbetslösa och som upplever ett utanförskap, en känsla som de förmedlar till sina barn och så vidare. Vitheten blir det som skiljer dem från andra marginaliserade grupper och som gör att de formerar en stolthet utifrån sin svenskhet och sin egen upplevelse av att försvara nationen och folket (se även kapitel 4.7.1). Denna samhälleligt utbredda idé om att svenskhet är kopplat till vithet leder till att många unga som växt upp i och som ser sig själva som svenskar i själva verket definieras som invandrare. Den domi- nerande vithetsnormen gör att många unga svenskar på grundval av sitt namn eller utseende betraktas som icke svenska.29 De senaste decenniernas utveckling vad gäller hur tidigare diskriminerade och relativt osynliga grupper – homosexuella, transsexuella, icke vita – träder fram och tar plats i offentligheten, har inneburit en historisk utmaning för en del vita män.30 Detta utmanar mäns möjligheter att legitimera ett skillnadstänkande, en diskriminering och en patriarkal logik. Därför skapar också partier som och andra grupper som vill slå vakt om svenska ideal vad gäller polära könsroller och arbetsdelningar, tänkta fiender. I dagens svenska debatt utmålas ibland invandrar- män som hotfulla, icke jämställda, och som våldtäktsmän (se kapitel 4.7). Genom att på olika sätt attackera och odla bilder av sådana tänkta fiender försöker dessa män att försvara eller kanske återta sina manliga positioner. Jämställdheten blir då ett slagträ i en kamp för att utesluta vissa grupper ur samhället. Vi saknar i stor utsträckning studier som kan ge oss en bättre bild av de miljöer, subkulturer och manliga homosociala sammanhang som utgör en grogrund för rasism och främlings- fientlighet.31 Det är givetvis inte så att det enbart är unga män från arbetar- klass som är rasister och främlingsfientliga utan bland dem som uttrycker denna typ av åsikter och som sympatiserar med till exempel eller på , finner vi medelklassväljare och väljare som tillhör samhällets ekonomiska elit. Det är också värt notera att bland LO:s medlemmar var i 31Se dock Fangen 2001. det näst största partiet – var sjätte stödde det partiet.32 Men uppenbarligen skapar en marginalisering – avsaknad av arbete, framtidsmöjligheter, boende och grunderna för ett bra liv – också en grogrund för främlingsfientlighet och ett förakt för svaghet. Dessa socialpsykologiska mekanismer är paradoxala och intuitivt lite märkliga. Borde man inte i detta utsatta läge snarare värna om varandras rättigheter och skapa starka band mellan förtryckta och marginaliserade grupper? Detta händer ju också, men lika ofta skapas det en hierarki bland de svaga, ett utanför- skapets sociala och kulturella stege, där xenofobi, homofobi och andra otäcka mekanismer sätts i spel. ser vi det inte som önskvärt att genomföra en studie av den svenske mannen utan det vi lärt oss av utvecklingen från 1990- talet och framåt är att vi snarare bör fokusera på maskuliniteter och inte minst också att sätta dessa i relation till samband mellan kön, klass, etnicitet, ålder etc.33 finns det ett behov av att skapa bättre underlag för att kunna följa mäns och kvinnors attityder , gärna kombinerat med djupstudier av olika subgrupper. finns också stora kunskaper och relativt gott om veten- skapliga undersökningar om kön, sexualitet, familjer, jämställdhet och välfärdspolitik. Det som ofta saknas är däremot att någon samlar all data som existerar och ger oss en karta över dagens situation. Jalmerts studie om den svenske mannen utgör ett bra exempel på hur ett sådant angreppssätt skulle kunna se ut. Idealet skulle vara att denna typ av undersökning, där man inte enbart samlar data utan också analyserar och sätter in data i ett större teoretiskt, samhälleligt och kulturellt perspektiv kunde utföras regelbundet, typ . Det samlas in mängder av statistik och forskare studerar väl avgränsade frågeställningar och områden men ibland tenderar ett mer resonerande, teoretiskt välgrundat och reflexivt arbetssätt kring frågor att få mindre plats i forskning och politik. 33I de fyra första styckena i detta avsnitt, 11.5, återges till del text från 2014b avsnitt 8. arbetssätt innebär att man som forskare i viss utsträckning måste våga resonera och spekulera. Om vi tänker efter är det också denna typ av arbeten, som inte alltid betraktas som de starkaste veten- skapliga produkterna men som vågar ta ett grepp om sakfrågor och arbeta fram analytiska kartor, som är bland de mest uppskattade. Det saknas förstås som alltid studier inom vissa områden och fält. En grupp som behöver studeras mer är unga män. I flera av attitydområdena framkommer det att denna grupp är intressant. Detta gäller framför allt när man bryter ner gruppen till olika sub- grupper och studerar samband med fokus på klass, etnicitet, kön, boende etc. Flera undersökningar tyder på att stora grupper av unga män har svårt att känna igen sig i diskussionen om jämställd- het och inte minst feminism. Här finns risk att det skapas sub- grupper som odlar ett hat mot till exempel kvinnor, flyktingar och homosexuella. Den typ av studier vi här efterlyser är ofta svåra att genomföra, kräver ibland deltagande och innebär vissa risker.34 Framöver behöver vi också arbeta fram teoretiska och analytiska modeller och redskap som hjälper oss att sätta samman studier från olika områden – hälsa, rasism, politik, våld etc. – och som ger oss möjlighet att se både sega mönster och förändringar. Unga män har nog setts som problemgrupper i samhällen. Flera inom denna grupp kan beskrivas som högst aktiva, utåtagerande, delvis våldsamma och allmänt stökiga och brukar lugna sig markant när de får arbete, partner och skaffar barn. Med risk för att upprepa tidigare generationers delvis onödiga oro för denna grupp vill vi ändå föra fram att grupper bland dagens unga män med stor sannolikhet kan ha en besvärligare framtid än tidigare generationers. I när behovet av kroppskrafter blir oviktigare och när flickor och unga kvinnor allt starkare seglar iväg när det gäller studieresultat kommer det allt mindre att vara gångbart att passera utbildningen med endast godkända betyg och knappt det och sedan tro att det ordnar sig ändå eftersom jag har övertaget att vara av manligt kön (se kapitel 5). 34 Se t.ex. Fangen 2001. 12Forskning om och verksamheter kring män och jämställdhet 1.Frågor om män och jämställdhet är ett kunskapsområde inom vilket det finns gedigen forskning, teoretiska perspektiv och erfarenheter som jämställdhetspolitiken bör beakta. 2.Internationella utbyten och jämförelser är viktiga i forskning och jämställdhetspolitiskt arbete som rör frågor om män. 3.Ideella organisationer som arbetar med män och jämställdhet och som uppnår goda resultat bör ges förutsättningar för god kontinuerlig verksamhet. De bör därför aktivt stödjas finansiellt. 4.Föräldrautbildning för blivande och nyblivna pappor bör byggas ut. 5.Starkt samhälleligt stöd bör ges till verksamheter i vilka män, inklusive yngre män, arbetar tillsammans för att motverka andras mäns våld. Forskning om män, genus och maskulinitet är ett omfattande och väletablerat vetenskapligt område. Inom ramen för maskulinitets- forskning har en rad områden som rör män och samhälle analyserats och kontinuerligt utforskats. Forskningen bedrivs globalt och och har en stark ställning inom forskningsfältet. Organisationer i som ägnar sig åt frågor om män och jämställdhet har också etablerats internationellt. Dessa verksam- heter uppmärksammas alltmer inom nationellt jämställdhetsarbete och internationellt utvecklingsarbete. I detta kapitel behandlar vi forskningen och organisationerna. Båda dessa områden nämns av regeringen explicit i våra direktiv. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet 12.1Forskning om män och maskulinitet I vårt betänkande har vi presenterat en rad resultat och perspektiv som grundar sig på forskning om män och maskuliniteter. I det här avsnittet lyfter vi fram frågor om maskulinitetsforskningens innehåll och institutionella strukturer. Vi vill därmed peka på att det finns omfattande kunskaper och teoretiska perspektiv som kan ligga till grund för jämställdhetspolitiskt arbete i och internationellt.