sou · H2B330 · 2014-10-08 00:00:00 — A. och Cronshaw, S. F. (1999) Functional job analysis: A resources management. , J. och , O. (red.) (2007) Health inequalities and welfare resources. Continuity and change in . : The Policy Press. Glauber, R. (2011) Gender, Occupational Composition, and Flexible Work Scheduling, The Sociological quarterly 52: 472– 494. Glass, J. och Camarigg, V. (1992) Gender, Parenthood and Job- family Compatibility, , 98: 131– 151. Gonäs, L. (2008) Arbetsmarknadskarriär, arbetsvillkor och hälsa. le Grand, C. (1997) Kön, lön och yrke – yrkessegregering och lönediskriminering mot kvinnor i . I Person, I. & Wadensjö, E. (red.) Kvinnors och mäns löner – varför så olika? SOU 1997:136 : . , A., , A. och , P. (2001) Gender and health: concepts and explanatory models. I , P. (red.) Gender inequalities in health: A Swedish perspective. Hemström, Ö., G. och E. (2007) Changing gender differences in musculosceletal pain and psychological distress. I , J. och , O. (red). Health inequalities and wel- fare resources. Continuity and change in , : The Policy Press. Hellevik, O. (2009) Linear versus logistic regression when the dependent variable is a dichotomy, Quality & Quantity, 43(1), 59–74. Hensing, G och , K. (2003) The association between sex segregation, working conditions, and sickness absence among employed women, Occupational and Environmental Medicine, 2004, 61: e7. Hensing, G., , , , I. och , P. (1995) Sick-leave due to minor psychiatric morbidityrole of sex inte- gration, Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 30: 39– 43. , A., , A., , , , L., och , P. (2002) Work Life and Organizational Changes and How They are Perceived by the Employees. K., Hogstedt, Ch., , Ch. & , T. Health Effects of the New Labour Market. Idler, E.L. och Benyamini, Y. (1997) Self-rated health and morta- lity: a review of twenty-seven community studies, , 38(1): 21–37. Jylhä, M. (2009) What is self-rated health and why does it predict mortality? Towards a unified conceptual model, Social Science & Medicine, 69: 307–316. Karasek, R. (1979) demands, job decision latitude, and mental strain: implications for job design, Administrative Science Quarterly 24: 285–308. Karasek, R. och , T. (1990) Healthy work: stress, product- ivity, and the reconstruction of working life. : Basic Books. (1990) Inte bara hörselskador. Psykologiska effekter av buller i arbetsmiljön, Arbete och hälsa 1990: 36, . (2014) Ojämlikhet i hälsa. Vilken betydelse har klass och kön? I , M. och , C. (red.) Ojämlik- hetens dimensioner. Uppväxtvillkor, arbete och hälsa i . LO (2013) Arbetsmiljö 2012 – klass och kön. LO: 13.06. Long, B. och , S. (Eds.) (1993) Women, Work and Coping: A Multidisciplinary Approach to Workplace Stress. , I., Hemmingson, T. och Hogstedt, C. (red.) Work and social inequalities in health in Europe, : P.I.E. , O. (1990) Den ojämlika hälsan. Om klass- och könsskill- nader i sjuklighet. (2009) Gender, Occupational Prestige, and Wages: A Test of Devaluation Theory, , 25: 87–101. (2010) Why is there a gender wage gap according to occupational prestige? An analysis of the gender wage gap by occupational prestige and family obligations in , Acta Sociologica, 53: 99–117. (2013) women, lower pay? Occupational sex composition, wages and wage growth, Acta Sociologica, 56: 227–245. , C och Nermo, M. (2014) Familjeansvar och köns- löneskillnader. I , K. och Nermo, M. (red.) Lönsamt arbete: Familjeansvarets fördelning och konsekvenser. SOU, kommande. Marmot, M., Siegrist, J. och , T. (2006) Health and the psychosocial environment at work. I Marmot, M och Wilkinson, R. (red.) Social determinants of health. : Univer- sity Press. Marras, W. S. (2008) The Working : A Systems View. Mastekaasa, A. (2005) Sickness absence in female- and male- dominated occupations and workplaces, Social Science & Medi- cine, 60: 2261–2272. Mood, C. (2010) Logistic Regression: Why we cannot do what we think we can do, and what we can do about it, European Socio- logical Review, 26(1), 67–82. McCrate, E. (2005) Flexible hours, workplace authority, and compensating wage differentials in the US. Feminist , 11:11–39. Nermo, M. (2000) av könssegregering på den svenska arbetsmarknaden, Sociologisk Forskning, 37(2): 35–65. Rostila, M. och Toivanen, S. (red.) (2012) Den orättvisa hälsan. Om socioekonomiska skillnader i hälsa och livslängd, : Liber. Siegrist, J. (1996) Adverse health effects of high-effort/low- reward conditions, , 1(1), 27–41. (2001) Folkhälsorapport . (2009) Folkhälsorapport . (2012) Folkhälsan i . Stanfors, M (2007) Mellan arbete och familj. Ett dilemma för kvin- nor . (2009) Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression? : R 2009:08. TCO (2011) Att sova med jobbet. (2013) Arbetslivskarriärer bland kvinnor och män i –2010: Jobbkvalitet, hälsoutveckling och arbetsmark- nadsutträde. Rapport till (S 2011:05). (2014) Arbetslivets gränser. Sysselsättning, matchning och barriärer, i , M. och , C. (red.) Ojäm- likhetens dimensioner. Uppväxtvillkor, arbete och hälsa i . Tabell A Samband mellan förekomsten av annat än god självskattad hälsa, kön och andel kvinnor i yrket. Koefficienter från linjära sannolikhetsmodeller.17 0,027** 0,024* 0,052* Andel kvinnor i yrket (%) 0,066*** 0,077*** 0,052*** 0,066*** 0,074*** 0,092*** 0,052*** 0,198*** Interaktion andel kvinnor i yrket/kvinna 1–10/kvinna 11–39/kvinna -0,028 40–60/kvinna 61–89/kvinna -0,033 90–100/kvinna -0,170** 0,106*** 0,054*** 0,039* a Kontrollerat för åldersgrupperna 20–34, 35–49, 50–64 samt för undersökningsår 1991, 2000, 2010. ***= statistiskt signifikant på 0.001 %-nivån, **=statistiskt signifikant på 0.01 %-nivån, *=statistiskt signifikant på 0.05 %-nivån, och += statistiskt signifikant på 0.1%-nivån. 17 Linjär sannolikhetsmodell (Linear probability model, LPM) motsvarar en linjär regressionsanalys (), på en binär utfallsvariabel. Här tolkas koefficienterna som antal procentenheters ökning av sannolikhet för annat än god självskattad hälsa. För en diskussion om tillämpningen av linjära respektive logistiska regressioner på binära utfall se Hellevik, 2009 och Mood, 2010. SOU 2014:30 Kapitel 7 Poäng på sammanvägt index för psykiska besvär respektive Koefficienter från OLS-regression. Psykiska besvär, index (0–15), Värkbesvär, index (0–9), 0,476*** 0,399*** 0,593*** 0,327*** 0,376*** 0,500*** yrket (%) -0,105 -0,018 0,447*** 0,509*** 0,249*** 0,317*** 0,355*** 0,300*** 0,377*** 0,533** 0,308*** 0,545** 1–10/kvinna -0,097 11–39/kvinna -0,068 -0,141 40–60/kvinna 61–89/kvinna -0,402** -0,141 90–100/kvinna -0,590** -0,311 b Kontrollerat för åldersgrupperna 20–34, 35–49, 50–64 samt för undersökningsår 1974, 1981, 1991, 2000, 2010. ***= statistiskt signifikant på 0.001 %-nivån, **=statistiskt signifikant på 0.01 %-nivån, *=statistiskt signifikant på 0.05 %-nivån, och += statistiskt signifikant på 0.1 %-nivån. 8.Företagandets villkor för kvinnor och män Den svenska arbetsmarknaden omfattar en stor del av befolk- ningen, totalt 7,1 miljoner människor i åldern 15–. Av dessa är 5,1 miljoner i arbetskraften, varav 468 800 företagare och/eller medhjälpare i företag – därav 355 400 män och 131 400 kvinnor. Det innebär att av de sysselsatta och av arbets- kraften är företagare. Till skillnad från den övergripande, ganska jämna, fördelningen mellan könen i befolkningen och i anknytning till arbetsmarknaden är det tydligt att företagandet som arbets- marknadsalternativ är påtagligt könsmärkt, kvinnor har lägre ande- lar som är företagare1. Forskningen har i mycket låg utsträckning behandlat företagan- det som ett arbetsmarknadsalternativ, som ett sätt att arbeta, lik- ställt med att vara anställd. Istället behandlas företagare och anställda som helt dikotoma kategorier. Det finns en del undantag, till exempel den forskning som bygger på livsstilar (Höjrup 1989) där självständighetslivsformen ofta kommit att förknippas med företagande och jordbrukande. Men generellt sett är det få studier som behandlar företagande som ett av anknytningssätten till arbetsmarknaden (undantag är Bögenhold 1991 och 2007). Samma typ av försummelse, fast tvärtom så att säga, tycks finnas inom arbetsmarknadsforskningen, där företagandet inte beaktats. Ett tredje forskningsområde, genusforskningen, bör också nämnas i detta sammanhang. Tidigt fanns arbetsmarknaden och dess villkor med i genusforskningen – men inte företagandet. Som ett exempel kan nämnas att den viktiga och arbete som kom ut inte hade något avsnitt om företagande. I den bok som kom ut fanns dock ett sådant (och 2013) som sista kapitel i arbetsmarknadsdelen vilket vi tolkar som ett uttryck för att företagande fortfarande ses som något nästan vid sidan av. Genusforskningens huvudfåra har dock haft en utveckling som fört den bort från arbetsmarknadsrelaterade frågor och empirisk forskning. Vi ser samma mönster som för samhälls- vetenskapen generellt med ett påtagligt teoretiskt intresse och utveckling, och ett fjärmande från den empiriska verkligheten (och 2010). 1 Alla siffor i detta stycke är hämtade från SCBs Arbetskraftsundersökning (), års- medeltal 2012 för befolkning 15–. Anledningarna till åtskillnaden mellan företagande och andra arbetsformer är naturligtvis många, en del som vi återkommer till är de skillnader som finns i legala och sociala ramverk – frågor om ekonomiskt ansvar och om sociala skyddsnät till exempel. Där finns det skillnader mellan att vara företagare och att vara anställd. Men i andra avseenden är skillnaderna ganska små – företagare arbetar minst lika många timmar som anställda, vilket framgår av följande tabell. Arbetad tid/vecka 2012 Källa: SCB. Arbetskraftsundersökningen (), årsmedeltal 2012, sysselsatta 15–. Företagare, speciellt de med anställda, arbetar fler timmar än anställda gör. Det är alltså inte så att företagare i gemen är de som förser verksamheten med kapital och andra arbetar – de flesta företag är små och företagarna är en viktig del av arbetskraften. Som synes arbetar män som är företagare mer än kvinnor, ett mönster som finns också bland anställda. Vad tabellen inte visar är omfattningen av det obetalda arbetet där kvinnors insatser över- stiger mäns. Så låt oss inledningsvis konstatera att företagande är en relativt vanlig anknytningsform till arbetsmarknaden och att kvin- nors deltagande i denna form är lägre än mäns. I detta kapitel diskuterar vi företagandets villkor, med speciell tonvikt på kvinnors villkor, ur ett arbetsmarknadsperspektiv. Kapitlet inleds med en kort beskrivning av företagandet i , hur det ser ut och hur det förändras – storleksstruktur, antal anställda, former, tillväxt. Därefter belyser vi motiv bakom företa- gande – är företagande ett positivt val eller en nödvändighet? Vi diskuterar också likheter och skillnader mellan kvinnors och mäns företagande och hur vi kan förstå dessa skillnader och lik- heter. Speciell tonvikt läggs på hur övergripande strukturella för- ändringar påverkar företagandet, till exempel avregleringen av offentlig sektor och hur de olika legala och sociala ramverken kring företagande och anställning påverkar och påverkat kvinnors och mäns företagande. I sista delen av kapitlet diskuterar vi utvecklingen och tar upp tre aspekter. För det första behandlas om samhällets omvandling kommer att medföra att kvinnors och mäns företagande kvantita- tivt kan förväntas bli lika. För det andra behandlas stödpolitiken för att öka företagandet och särskilt kvinnors företagande och med detta som bakgrund diskuterar vi avslutningsvis varför kvinnors företagande är lägre än mäns företagande i också , det vill säga . 8.1Företagandet i – storföretag i fokus har över tiden haft en stor andel internationellt lycko- samma och stabila företag. De flesta av dessa grundades . De flesta byggde också på två viktiga faktorer – dels råvaruutvinning från skog, vatten och gruvtäkter (ofta med ett inslag av förädling som smidesproduktion), dels en livaktig inno- vations- och uppfinningsverksamhet (separatorn och kullagret är bara två exempel). Till detta kom att , på grund av den begränsade inhemska marknaden, tidigt utvecklade goda trans- portmöjligheter, framförallt sjöfartnäringen. Det är denna historia som finns som relief när vi talar om svenskt näringsliv. Storföreta- gen och industrin har länge varit i fokus. Detta har inte ändrats trots att de företag som växt mest och även varit mest framgångs- rika är av helt annat slag – det är handels- företag som , Gekås och H&M som vuxit fram, baserat på helt andra faktorer och med en helt annan marknad, massmarknad istället för industriell marknad. Det här är den förhärskande bilden, en bild som även förstärkts av den politiska retoriken. Stora företag ger många arbetstillfällen och såväl politiker som fackliga och näringslivsorganisationer har under ständigt hyllat de stora företagen. Men under de sista decennierna av förändrades bilden – de stora företagen flyttade alltmer verksamhet, främst tillverkning, till andra länder, den globala konkurrensen slog ut många företag och de som blev kvar slogs istället ofta samman till globala jättar – ett exempel är ASEA som blev en del av ABB. Med denna utveckling försvaga- des den svenska identiteten – och ägandet – hos många av våra Det var inte längre självklart att de stora indu- striföretagen skulle skapa arbeten. Det här är, som du (2013) visar, männens historia. Inte för att kvinnor inte var delaktiga i företagen utan för att de inte synlig- gjordes. De var makor, systrar, döttrar och aktivt involverade i många företag men under radarn, till viss del beroende på kvin- nors allmänna ställning – det var först under senare delen av 1800- talet som det var möjligt för kvinnor att i viss mån vara öppet enga- gerade i näringsverksamhet (1991 och 1997). 8.2Småföretag i stordriftssamfunn och vad är ett litet företag? Småföretag i stordriftssamfunn var den välfunna titeln på en del av den norska maktutredningen som presenterades (1980). Den titeln kunde också ha satts på situ- ationen i och är, menar vi, trots det uttalade stora politiska och allmänna intresset för småföretagande och entreprenörskap, fortfarande relevant. Entreprenörskap och entreprenörskapsbegreppet återkommer vi till längre fram i texten efter att här först återknyta till diskuss- ionen om de stora företagens dominans. Som svar på det sviktande sambandet mellan stora företag och sysselsättning sattes hoppet till nystartade och små företag. Ett faktum, som funnits , var och är att de allra flesta företagen i är små. Man sätter olika mått på storlek, definitionen varierar mellan 1 och 500 anställda, men det finns en stor enighet om att de med färre anställda än tio är små företag. Det har kommit att bli denna grupp som vi förlitar oss på för att nya arbeten ska tillkomma, en förhoppning som stärkts av amerikansk forskning (1979). Även innovations- kraften visade sig tidigt i studier (1964) vara högre i små företag – ett förhållande som lett till förhoppningen om att små företag ska skapa också nödvändiga innovationer. Innovations- beteckningen associeras med produkter och produktutveckling dvs. till de delar av arbetsmarknaden som domineras av män (och 2012, 2012). I stycket ovan använde vi antalet anställda som ett mått på ett företags storlek. Det är också så det främst används i politiska sammanhang. I företagandets praktik är dock också andra storleks- bestämningar av relevans något som länge intresserat forskningen. Det finns, kanske numera mera än någonsin, företag med mycket få sysselsatta som omsätter stora summor, som dominerar vissa marknader eller som kan vara normbildare för sektorer. En kom- plikation som växt över tiden är förknippad med dominans- och ägarförhållandenas förändringar. Ett exempel på det är franchise- konceptets utbredning i vissa branscher. Franchisetagarnas regi- streras (oftast) som egna företagare men deras villkor och arbets- förhållanden varierar mycket. Deras möjligheter och befogenheter att driva sin verksamhet kan vara mindre än en anställd verksam- hetschefs. Ett annat exempel är det företagande som sker som ett resultat av stora organisationers förändrade utförarstrategier, något som vi återkommer till i den del av kapitlet som behandlar kvinnors företagande. Storlek är alltså inte något entydigt begrepp då vi diskuterar företag vilket tydligt illustreras i figuren nedan. Figur 8.1 Företagen i . , anställda, omsättning och förädlingsvärde per storleksklass, procent 250 anställda eller fler Anmärkning: Antalet medelstora och stora företag är så litet att de inte syns i diagramredovisningen av de olika företagsstorlekarnas andel av det totala antalet företag. 8.3Näringslivets och arbetsmarknadens förändring Innan vi kort beskriver data kring dagens svenska företag är det också på sin plats att ge en mycket kort sammanfattning av det historiska förloppet. var, före industrialiseringen, ett land där jord- och skogsbruk var de största näringarna. I dessa näringar arbetade kvinnor och män sida vid sida, ofta med en arbetsuppdel- ning som formades av att muskelkraft behövdes och att även barn och åldringar var hemma – hemmet var arbetsplatsen. I många fall blev därför fördelningen sådan att männen hade ansvar för arbetet ute på gården, kvinnorna skötte hushållet och ladugården. När industrialiseringen kom bröts denna familjearbetstradition och människor flyttade in i städerna för att arbeta på fabriker, framför- allt var det männen som fick sysselsättning men kvinnornas när- varo var ändå tydlig. Efter kriget, i samband med en stark tillväxt, kom det tydliga inträdet av kvinnorna på arbetsmarknaden. Det ökade välståndet skedde i symbios med en kraftig utbyggnad av välfärden och den offentliga sektorn växte sig stor. Den kom att sysselsätta många kvinnor, i skola, vård och omsorg. I kom kvinnor, då som , att arbeta deltid mycket mer än i andra länder. karaktäriseras av att en mycket stor andel kvinnor, i paritet med männen, ingår i arbetskraften – som en stor del av kvinnorna arbetar deltid. Hur ser då företagandet ut? Som nämnts är merparten av alla företag små vilket framgår av följande figur som utgår från antalet anställda vilket är det vanligaste sättet att diskutera företags storlek. Figur 8.2 Fördelningen av företag i olika storleksklasser, hela landet, procent Not: per . Källa: Ekonomifakta, 2013. Här ser vi att tre av fyra företag är liktydigt med en enda person och att en mycket liten andel har mer än 50 anställda, färre än ett av hundra företag. De riktigt stora företagen sysselsätter naturligtvis många anställda men en global trend är att totala antalet anställda i stora företag sjunker medan totala antalet anställda i små företag ökar. Vad gör då alla dessa företag? Företagens branschfördelning avspeglar förändringen av samhället och ekonomin, från att ha dominerats av råvaruutvinning och tillverkning har näringslivets tyngdpunkt förskjutits till tjänster och service inklusive handel. Den pågående omvandlingen av den offentliga sektorn ökar till viss del denna trend. Kvinnor dominerar stort bland de anställda i offentlig sektor. Därför kan en särskilt stor ökning av kvinnor som företagare förväntas eftersom nya företagare ofta startar eget i sitt gamla yrke. Noterbart är att jord-, och skogsbruk och fiske fort- farande utgör en så stor del av företagandet. Av tradition har dock denna sektor uteslutits både från småföretagspolitiken och från den forskning som sysslar med småföretag och entreprenörskap. Det har ur många perspektiv varit olyckligt och felaktigt. I vår forsk- ning kring äldre som företagare har vi funnit att den sektorn spelar en särskilt stor roll för äldre företagare. Kapitel 8 SOU 2014:30 Företag per bransch, andel Källa: (SCB:s företagsdatabas). Figur 8.4 efter näringsgren Not: Tidsseriebrott, inom fastighetstjänster inkluderas vilket innebär ett tillägg på cirka 2 000 företag inom tjänstesektorn detta år. aktiveringskriterier 2010 vilket innebär ett tillägg på ca 3 000 företag detta år. Den stora förändringen från stora industriföretag till små tjänste- företag är naturligtvis inte slutet på utvecklingen. Vi ser att globali- seringen påverkar även de små företagen. Många nya och små företag är redan från början utsatta för internationell konkurrens och etablerar sig internationellt vilket framgår av beteckningen born globals (och Servais 1997; och 2006) Många små företag blir också uppköpta även om det fort- farande är så att de flesta företag som lämnar marknaden gör det med att företagaren lämnar arbetslivet. Som vi och många andra (et al ) har visat i forskning är rörligheten mycket stor i företagandet – många företag och företagare tillkommer varje period, många företag och företagare upphör också under varje period, ibland permanent, ibland temporärt. Alla dessa företagare – uppemot en miljon människor, kvinnor såväl som män – har alltså företagandet som arbete. Typen av arbete kan, liksom för alla anställningar, variera kraftigt. Det kan vara på heltid eller på deltid, det kan vara kontinuerligt eller spora- diskt, det kan vara ekonomiskt välbetalt eller lågavlönat och så vidare. Vi kan utan att överdriva konstatera att småföretagandet speglar samhället i stort, de verksamheter som drivs i småföretags- form är inte i sig själva så annorlunda än de som drivs i andra verk- samhetsformer. Däremot skiljer sig villkoren för företagare och anställda åt. Företagare kan naturligtvis anställa sig själva, speciellt om de väljer en företagsform som är juridisk person, såsom aktiebolag och han- delsbolag, eftersom deras egen ekonomi då skattemässigt åtskiljs från företagets. Men många, framförallt soloföretagare, har så liten verksamhet att de väljer bort dessa former eftersom det också ställer krav. Oavsett om företagaren är anställd av sig själv eller inte finns det andra, mer svårhanterade, skillnader mot att vara anställd. Försäkringar, som sjukförsäkringar och föräldraförsäkringar, är generellt sett byggda för anställning – detta kan göra det svårt för företagare att kunna åtnjuta de sociala förmånerna. Denna fråga har diskuterats av både politiker och näringslivets organi- sationer utan att någon lösning nåtts. Ett annat, och mer vanligt, hinder för att nyttja det sociala skyddsnätet är det beroende som företaget har av företagaren – och tvärtom. En konsult som är soloföretagare kan mista hela sin kundkrets om hon/han tar barn- ledigt , eftersom kunderna ofta ställer krav på kontinuitet. En soloföretagare har små möjligheter att spara medel för att hyra in en ersättare, en ersättare som troligen inte heller helt kan ersätta det personliga kontaktnätet. Genom hela detta kapitel återkommer vi till att företagandet är en del av arbetsmarknaden, ett sätt eller en form för arbete. Precis som det bland anställda finns många slags former och beteenden finns det bland företagarna många olika sorter. I den allmänna debatten (och faktiskt även inom politik) sätts likhetstecken mellan ägare och ledare av småföretag och entreprenörer. Inom forskningen för- söker man dock separera både begreppen och företeelserna efter- som inte alla småföretagare är entreprenöriella och inte alla entre- prenörer verksamma i små företag. Den insikten finns numera bland många dominerande forskare. Så noteras exempelvis i den stora GEM-undersökningen (Global Entrepreneurship Monitor) som genomförs i en mängd länder över hela världen att ligger i topp när det gäller entreprenöriell aktivitet bland de som är anställda i företag – det kan vara att man driver projekt eller att man är innovativ eller att man skapar nya affärer. Naturligtvis finns det skillnader i att vara företagsam som egen företagare eller som anställd i annans företag/organisation – en helt central skillnad är den ekonomiska. Som företagare styr man själv över kostnader och kan bestämma hur intäkterna ska användas, som anställd får man lön. Därmed utsätter företagaren sig för en mer direkt ekonomisk risk – men vi ska inte glömma att den anställda löper samma slags risk, om än mer indirekt.