sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — anslaget ska finansiera stöd till samfinansierad forskning och utveckling med för ett produktionsin- riktat forskningsprogram för jordbrukets hållbarhet och kon- kurrenskraft, samt hästforskning. Stöd till hästforskning ska omfatta . Stöd till programmet ska utbetalas enligt avtal mellan Formas och Stiftelsen lantbruks- forskning respektive Stiftelsen hästforskning, av anslaget ska användas för forskning om djurskydd. Utlysning och utvärdering ska ske efter samråd med , av anslaget ska användas för utveckling av djurskyddsbefrämjande åtgärder. Beviljande av medel ska ske i samråd med , av anslaget ska högst användas för att bidra till svenska laboratoriers deltagande i projekt på EU-nivå om vali- dering av alternativa metoder för djurförsök. Beviljande av me- del ska ske efter samråd med , bidrag till forskningsprojekt vid universitet och högskolor ska omfatta medel för de direkta och de indirekta kostnaderna i samma proportioner som beräknats för projektet i sin helhet, av anslaget ska användas för satsningar kring skogsråvaror och biomassa i enlighet med intentionerna i proposition Forskning och Innovation (prop. 2012/13:30), högst ska utbetalas till SLU för genomförande av uppdrag om nytt forsknings- och undersökningsfartyg i enlighet med regleringsbrev för SLU och . Ersättning ska utbetalas för SLU:s externa kostnader efter fakturering från SLU. Anslaget 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Anslaget 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademin får användas för att finansiera verksamheten vid Kungl. Skogs- och Lantbruks- (). Regeringen har beslutat att: Av anslaget ska utbetalas med högst en fjärde- del per kvartal till Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA). Redovisning av verksamheten ska göras till forskningsrådet. 7.19.5Formas betalar ut bidrag och tar emot bidrag En av Formas uppgifter är att betala ut inomstatliga bidrag, statsbi- drag m.m. Av beslut om ändamål för de anslag som regeringen tilldelar Formas och av regeringens villkor för disposi- tionsrätten till respektive anslagspost framgår att Formas admini- strerar ett antal bidragsutbetalningar till avsevärda belopp . Av tabell 7.36 framgår de totala bidragsbeloppen som Formas betalat ut till olika mottagare 2009–2013 samt fördelning på bidragsmottagare 2012–2013. Av tabellen framgår att är det gruppen statliga myndigheter som tar emot de största bidragsbeloppen. Källa: Formas årsredovisningar 2009–2013. Åren 2009–2011 redovisar Formas endast summan av de utbetalade bidragen. Formas har inte endast betalat ut bidrag utan har även tagit emot bidrag från såväl andra statliga myndigheter som från andra organi- sationer. Källa: Formas årsredovisningar 2009–2013. Av nästa tabell 7.38 framgår Formas oförbrukade ackumulerade bidrag åren 2009–2013. Källa: Formas årsredovisningar 2009-2013. 7.19.6Formas har avgiftsintäkter med stöd av § 4 i avgiftsförordningen Formas avgiftsintäkter är inom ramen för bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen.79 uppgick dessa avgiftsintäkter till 1 351 tkr.80 79Avgiftsförordningen (1992:191). 80ESV 2014:45, Avgifter 2013. I budgetpropositionen framhåller regeringen miljöforsk- ningens stora betydelse för miljöpolitiken eftersom styrmedel, lagstiftning och andra åtgärder bygger på resultat från forskning. En stark miljöforskning är också avgörande för att nå de nationella miljökvalitetsmålen samt för att hantera de stora globala miljöutmaningarna. Enligt en uppskattning från uppgår den totala offentligt finansierade miljöforskningen till omkring tre miljarder kronor.1 Detta motsvarar av den totala forskningsvolymen för alla samhällssektorer. Miljöforsk- ningen bedrivs eller finansieras vid myndigheter och stiftelser under , under andra departement samt vid universitet och högskolor och för varje grupp motsvarar volymen . Forskningsfinansiärer under är Formas, (Mistra), Natur- vårdsverket, , nationella vid () samt för vatten- och luftvårdsforskning (SIVL). De organisationer under som bedriver forskning är (), IVL samt . Utöver den nationellt finansierade forskningen tillkommer den internationella finansieringen, främst från EU:s ramprogram för forskning och utveckling. I detta avsnitt presenteras de stiftelser som utför eller finan- sierar forskning vad gäller hur de bildades, ändamålet för 1 PM , . stiftelsen, styrelsen befogenheter och vad stadgarna i övrigt föreskriver samt de ekonomiska villkoren för verksamheten. Motsvarande uppgifter presenteras för bolaget där det är möjligt. Nedan följer en kort beskrivning av vilka allmänna motiv det kan finnas för staten att bilda en stiftelse i stället för att bedriva verksamheten i myndighetsform. Vi ger också en beskrivning över förloppet när löntagarfondsstiftelserna bildades. Fram till stiftelselagens tillkomst, Stiftelselagen (1994:1220), fanns inte någon allmän lagstiftning om stiftelser och inte heller någon legaldefinition av begreppet stiftelse i svensk rätt.2 Däremot fanns det en lag som gällde tillsyn över stiftelser, tillsynslagen3. I tillsynslagen fanns vad som i det närmaste kunde betraktas som en definition. Enligt tillsynslagen förelåg en stiftelse om någon anslagit egendom att såsom självständig förmögenhet fortvarande tjäna ett bestämt ändamål. Sedan införandet av stiftelselagen finns följande definition av stiftelser: bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. Stiftelsens egendom skall anses vara avskild när den har tagits om hand av någon som har åtagit sig att förvalta den i enlighet med stiftelseförordnandet.4 Staten bedriver i huvudsak sin verksamhet genom sina myndig- heter. Det förekommer dock, särskilt när det gäller uppgifter som kräver samverkan mellan staten och andra intressenter, att intressenterna inrättar ett privaträttsligt organ för uppgiften. väljer man att bilda ett aktiebolag och i andra fall att inrätta 1993/94:9 om stiftelser. 3Lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. 41 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220). ett självständigt och självägande organ under beteckningen stiftelse eller fond.5 När staten inrättar en stiftelse kan det vara så att stiftelsen är beroende av fortlöpande resurstillskott för att kunna främja sitt ändamål under mer än . Denna sorts stiftelse, som går under benämningen anslagsstiftelse, omfattas inte av stiftelselagens allmänna definition. De stiftelser som omfattas av lagen är endast sådana fall då stiftaren vill få till stånd en självständig förmögenhet av varaktig natur. När en stiftelse bildas måste alltså en tillräckligt stor förmögenhet avsättas så att kravet på varaktighet uppfylls.6 Anslagsstiftelser som tillkommit före stiftelselagens ikraftträdande betraktas dock som stiftelser enligt stiftelselagen. Några nya anslagsstiftelser kan dock inte bildas eftersom de alltså inte upp- fyller definitionen om vad en stiftelse är. Stiftelsen (Stiftelsen )och () som kommer att beskrivas i detta avsnitt torde båda vara att betrakta som anslagsstiftelser, bägge bildades innan stiftelselagens tillkomst. beslutade att löntagarfonderna skulle avvecklas /92.7 Förvaltningen av löntagarfondernas tillgångar överfördes till en avvecklingsstyrelse (Fond 92–94). En utskiftning av tillgångarna borde enligt regeringen göras genom att överföra dem dels i form av sparpremier till allemanssparandet, dels till stiftelser som främjar forskning och utbildning. I propositionen 1991/92:92 om utskiftning av löntagarfondernas tillgångar m.m. redovisade regeringen närmare hur avvecklingen skulle genomföras. Regeringen menade att medlen i stor utsträck- ning skulle användas för långsiktigt kunskapssökande genom grundforskning och forskarutbildning inom områden som kan ha betydelse för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. Forskningen skulle även stimulera till internationellt samarbete. Det förutsattes även att de insatser som gjordes för forskningen 1993/94:9 om stiftelser. 1995/96 Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd, m.m. 1991/92:36 om avveckling av löntagarfonderna, bet. 1991/92:FiU9, rskr. 1991/92:91. Forskningsstiftelser m.m. SOU 2014:66 skulle gå utöver de som kunde förväntas inom ramen för forskningspolitiken i övrigt. När stiftelserna bildades inrättades också en kontrollmekanism genom att de tre akademierna Kungl. , , Kungl. , IVA och Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, KSLA, gavs befogenhet att granska stiftelserna. Med stiftelselagens tillkomst 1994 undantogs de statligt bildade stiftelserna från den tillsyn av som vanliga stiftelser är underkastade. Skälet var att den offentlighet som reglerna om offentliggörande av årsredovisningen garanterar för dessa stiftelser, skulle vara tillräcklig.8 Efter kritik från som granskat stiftelsernas årsredovisningar,9 beslutade genom en lagändring att statligt bildade stiftelser inte längre med automatik skulle undantas från full tillsyn.10 Hänsyn ska dock enligt regeringen tas till om stiftaren uttryckligen har önskat att stiftelsen ska undantas från tillsyn. En annan ordning för dessa stiftelser skulle enligt regeringen innebära en risk för att stiftare som inte önskar någon eller begränsad tillsyn skulle komma att dra sig för att göra den donation som leder till stiftelsens tillkomst. Av de stiftelser som behandlas i detta avsnitt är det Mistra och Stiftelsen som har bildats av löntagfondsmedel. 8.2IVL () och Stiftelsen () IVL och Stiftelsen är nära sammankopplade och vi presenterar dem därför tillsammans. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Kvalitet och konkurrenskraft. 9Statligt bildade stiftelsers årsredovisningar, RiR 2007:27, . 2008/09:84 Stiftelser – frågor om registrering och tillsyn, m.m. 8.2.1Bolaget och stiftelsen bildas , , grundades genom ett avtal mellan svenska staten och Stiftelsen Industrins vatten- och luftvårdsforskning om inrättande och drift av ett forsknings- och ett serviceorgan på vatten- och luftvårds- området.11 I avtalet beskrivs bl.a. att syftet med institutets verksamhet är att i samarbete med universitet, tekniska högskolor och andra vetenskapliga institutioner samt industrins organ på vatten- och luftvårdsområdet, bedriva vetenskaplig forskning inom ett antal utpekade områden. Enligt avtalet ägde företag och organisationer med verksamhet som berör vatten- och luftvården att genom bidrag till stiftelsen, rätt att bli delaktiga i institutets verksamhet. ombildades institutet till IVL (). Samtliga aktier i bolaget ägs av för vatten- och luftvårdsforskning (SIVL) där staten och näringslivet är intressenter. Det framgår inte av stiftelsens stadgar eller på annat vis hur näringslivet ska definieras. har i en utredning visat att det är svårt att få en tydlig bild av de organisatoriska, associationsrättsliga och ägarmässiga förändringarna som SIVL och IVL genomgått sedan 1966.12 I utredningen görs antagandet att Stiftelsen bildades i samband med bolagiseringen. Stadgar för stiftelsen beslutades men har ändrats . Utredaren rekommenderar att SIVL anlitar en expert på stiftelser och stiftelselagen för en närmare granskning av formalia som rör SIVL. 11Avtal mellan svenska staten och Stiftelsen Industrins vatten- och luftvårdsforskning om inrättande och drift av ett forsknings- och ett serviceorgan på vatten- och luftvårdsområdet, undertecknat av representant för svenska staten och för Stiftelsen Industrins vatten- och luftvårdsforskning, daterat . 12Översyn av Stiftelsen och , , dnr. M2014/1105/Mm. Enligt stiftelsens stadgar (senast ändrade 2008) är stiftelsens ändamål att tillsammans med näringslivet och statens myndigheter etablera samverkan i viktiga frågor inom områdena miljö och hållbar utveckling och finansiera forskning och innovation med särskild inriktning på tillämpade frågeställningar med ett tvärvetenskapligt och system- orienterat angreppssätt. Stiftelsen ska inte bedriva någon forskningsverksamhet med egen anställd personal. Stiftelsens ägarroll utövas enligt stadgarna genom att stiftelsen garanterar IVL en oberoende ställning och genom att vara aktiv vad gäller val till IVL:s och SIVL:s styrelser. Stadgarna reglerar också hur valen till styrelserna ska gå till. antog (reviderade ) ett ägardirektiv för IVL . Bolagets uppdrag enligt direktivet är att arbeta med forskning och uppdrag för en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar tillväxt inom näringslivet och övriga samhället. Ägardirektivet innehåller en rad riktlinjer för verksamheten, bl.a. att IVL:s oberoende och trovärdighet ska vidmakthållas och att det i bolagets vision ska ingå en ambition om att vara den ledande aktören i och en viktig aktör i och världen med innovativa, konkurrenskraftiga och kundorienterade lösningar för såväl dagens som morgondagens miljö- och hållbarhetsfrågor. Bolaget ska också, i enlighet med sitt uppdrag, bidra till att de svenska miljömålen uppfylls. består av representanter som utses dels av regeringen, dels av näringslivet. Ordföranden utses av regeringen. Övriga ledamöter som utsetts av staten kommer från Formas, Kemikalieinspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och . Styrelsen har enligt stadgarna bl.a. till uppgift att utöva sty- relsens ägarroll och att fastställa verksamhetsmässiga ramar för den samfinansierade forskningen utifrån förslag i form av program- områden som arbetas fram av bl.a. IVL. Det är styrelsens uppgift att ansvara för att de medel som ställs till förfogande för mellan staten och näringslivet samfinansierad miljöforskning och andra stiftelsen tillhöriga medel för forskning, används i enlighet med stiftelsens ändamål. Styrelsen ska också fortlöpande utvärdera den forskning som stiftelsen finansierar. Sådana utvärderingar redovisas i SIVL:s verksamhetsberättelser. Enligt ska stiftelsen inhämta förslag från näringslivets ledamöter i stiftelsens styrelses avseende fyra ordi- narie näringslivsledamöter och en suppleant i . Stiftelsen ska dessutom enligt stadgarna inhämta förslag från regeringen till styrelseordförande samt tre ordinarie statliga ledamöter och en suppleant i . Stadgarna reglerar vad som gäller om stiftelsen upplöses. Om detta inträffar ska äganderätten till aktierna i fördelas mellan staten och näringslivsintressenterna i proportion till stiftarnas ursprung- liga insatser. Om det därefter finns ett överskott ska detta fördelas på det sätt som styrelsen bestämmer. SIVL är ansvarig för den mellan staten och näringslivet finansierade forskningen som bedrivs inom IVL.13 Verksamheten med att vidareutveckla den samfinansierade forskningen har bedrivits efter en organisatorisk indelning i sex forskningsområden, s.k. temaområden. Resurseffektiva produkter och avfall Varje temaområde har en temakommitté som står för uppföljning och utveckling av forskningen inom området.14 I varje kommitté finns representanter för staten och näringslivet. I temakommittén för Luft och transporter ingår t.ex. representanter för , Formas, , , Skogsindustrierna, Svenskt näringsliv, , och samt Energimyndigheten.15 Det är SIVL:s uppgift att upprätta avtal mellan den del av näringslivet som ska vara med och finansiera forskningen och IVL. SIVL står också för fortlöpande utvärdering av IVL:s forskning med två temaområden . Ett samfinansierat forsknings- och utvecklingsprojekt måste för att kunna starta utgå från ett miljöproblem eller ha en miljö- relaterad utvecklingspotential.16 Projektet struktureras och formu- leras genom diskussion mellan finansierande intressenter från näringslivet och IVL samt med den berörda temakommittén, som även gör en resultatredovisning. 13Verksamhets plan , Stiftelsen . 14Arbetsordning för SIVL, beslutad . 15SIVL:s webbplats, . 16SIVL:s webbplats, . projekten är att de ska ha ett generellt samhällsintresse och innehålla väsentliga moment av forskning och utveckling. Resul- taten från de samfinansierade projekten är alltid offentligt till- gängliga. IVL är ett aktiebolag och styrs därmed av aktiebolagslagen. Detta innebär bl.a. att bolagets styrelse svarar för organisationen och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Stiftelsen – i egenskap av ägare – kan styra bolagets verksamhet genom ägardirektiv. Som framgått ovan beslutade SIVL om sådana direktiv . Enligt IVL:s bolagsordning, som beslutades på årsstämman 2010, är bolagets ändamål att mot ersättning dels bedriva forskning och annan därmed förenlig vetenskaplig verksamhet med anknytning till miljöområdet, dels utföra uppdrag inom och utom landet på sätt som innebär ett nyttiggörande av den vetenskapliga verksamheten. Av bolagsordningen framgår också att IVL inte syftar till att bereda vinst åt aktieägare och att aktierna i bolaget inte heller medför rätt till utdelning. Arbetet i bolagets styrelse innebär främst beslut om strategiska frågor, bokslut samt större investeringar och förvärv.17 Styrelsen får regelbunden redovisning av utveckling av bolagets verksamhet och ekonomi. Styrelsen beslutar också om placeringspolicy. I styrelsen sitter bl.a. den verkställande direktören för SEI, ordföranden i SIVL och generaldirektör. IVL bedriver forskning och uppdragsverksamhet inom hela miljö- och hållbarhetsområdet.18 Syftet med bolagets verksamhet är att genom forskning och uppdrag arbeta för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar tillväxt inom näringslivet och övriga i samhället. Enligt bolaget präglas IVL av tvärvetenskaplighet och helhetssyn. I ligger att upprätthålla och utveckla ett nära samarbete med näringslivet, internationella forskningsorgan och högskolor. 17IVL:s årsredovisning 2013. IVL:s forskning är enligt bolaget en integrerad del av företagets verksamhet och den är en förutsättning för IVL:s möjlighet att bedriva en uppdragsverksamhet med spetskompetens. Enligt ägardirektivet ska fördelningen mellan forskning och uppdrags- verksamhet fortsatt vara ca 50/50. Av tabellen nedan framgår hur de –2013 upparbetade arvodena och utläggen fördelar sig mellan IVL:s forsknings- och uppdragsverksamheter. Med forskningsverksamhet menas i detta sammanhang dels den mellan staten och näringslivet samfinansierade forskningen genom SIVL, dels verksamheter som anslagsfinansieras genom statliga forskningsorgan (t.ex. och ), Mistra, EU och motsvarande. Fördelningen är ca 50/50, dock med någon övervikt mot forskning. Källa: IVL:s årsredovisningar 2009–2013. IVL:s uppdragsverksamhet omfattar såväl kortare konsultinsatser och analysuppdrag som mer omfattande uppdrag nationellt och internationellt av forsknings- och utvecklingskaraktär. IVL har uppdrag åt näringslivet, kommuner och organisationer. Man har också på uppdrag av ansvar för data som samlas in inom den nationella och regionala miljöövervakningen inom luft- och nederbördskemi, luft i tätorter, halter av miljögifter och metaller i biologiskt material. IVL leder också forskningsprogram som finansieras av . Alla privata företag och organisationer kan vara delaktiga i samfinansierade forskningsprojekt. Även offentliga organ som bedriver affärsverksamhet kan räknas som näringsliv och omfattas av den samfinansierade forskningen. SIVL tilldelas medel för samfinansierad forskning från anslagen 1:5 Miljöforskning och 2.2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning, båda inom utgiftsområde 20, Allmän miljö och naturvård. I regleringsbreven för respektive Formas framgår vilka belopp som ska betalas ut. Av regleringsbrev framgår att beslut om utbetalning fattas av SIVL när en överenskommelse har träffats med näringslivet om samfinansierad forskning och utvecklings- verksamhet vid IVL . I regleringsbrevet för Formas anges att medel ska betalas till samfinansierad forskning med näringslivet eller för nationell finansiering av EU-projekt. Utbetalningarna från Formas görs enligt en överenskommelse med bolaget om att Formas betalar ut medlen kvartalsvis.19 fick SIVL ytterligare , i enlighet med Formas regleringsbrev, som basfinansiering till IVL:s verksamhet, dvs. Detta var första tillfället medel betalades ut till basfinansiering. får SIVL från Formas för bas- finansiering och samfinansierad miljöteknikforskning vid IVL. ska användas för samfinansierad forsk- ning med näringslivet eller för nationell finansiering av EU-projekt. Övriga 5 miljoner kan användas för basfinansiering. får SIVL från , dvs. motsvarande belopp som . Av tabellen nedan framgår hur den samfinansierade forskningen finanserats –2013. Uppgifter om bidrag från Formas och framgår också. Dessutom visar tabellen SIVL:s nettoomsättning för åren 2009–2013. 19 Formas årsredovisning . Källa: IVL:s årsredovisningar 2009–2013 samt regleringsbreven för Formas och . bidrog Formas till vetenskaplig publicering på två respektive . bidrar Formas till vetenskaplig fördjupning genom en möjlighet till merfinansiering för vetenskaplig publicering av projekt inom områden av särskild strategisk betydelse för IVL. Satsningen på vetenskaplig publi- cering har bidragit till att IVL:s medarbetare sökt medel för åtta vetenskapliga publikationer summerat till totalt 1,25 miljoner kronor.20 Stiftelsen är enligt stadgarna undantagen från tillsyn enligt lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser.21 Enligt Formas regleringsbrev ska myndigheten redovisa hur de medel som betalats ut till SIVL har använts. I årsredovisningen framhåller Formas att forskningen har bland annat fokuserat på hållbarhets- aspekter och analyser inom klimatområdet kopplat till drivmedel, luftkvalité inom industri och sjöfart, tillstånd i vatten och mark, 21Lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser upphävdes i samband med att stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft, men hänvisningen till den gamla lagen finns kvar i stadgarna. miljöteknik för vattenrening, resurseffektivitet, energieffektivitet och kemikalier i byggnader. har IVL deltagit aktivt vid de sista utlysningarna inom FP722 och flera nya EU-projekt har startats upp . Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att den forskning som utförs vid IVL bidrar dels med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken, dels med viktigt underlag till miljöarbetet. I tidigare budgetpropositioner har även IVL:s medverkan i EU-projekt understrukits23 och också IVL:s betydelse för att utveckla åtgärder inom många industribranscher.24 SIVL:s omvärldsanalys av IVL SIVL har på uppdrag av genomfört en omvärldsanalys för den samfinansierade forskningen vid IVL som omfattar behovet av samfinansierad miljöforskning hos närings- livet, IVL:s engagemang i EU-forskningen och samarbetet med akademi och institut. Som underlag för analysen användes bl.a. diskussioner med ledamöter i och i temakommit- téerna samt med representanter för Formas och . Vidare intervjuade SIVL omkring 15 representanter för företag, branschorganisationer och myndigheter. Analysen redovisades i december 2013.25 SIVL konstaterar i rapporten avseende IVL:s samfinansierade forskning att det finns ett uttalat utrymme och intresse för ytterligare samfinansiering från näringslivet förutsatt att den statliga finansieringen ökar. Enligt rapporten lägger samfinansierad forskning grunden för en dialog mellan myndig- heter och näringsliv, skapar en gemensam kunskapsbas och förutsättningar för att utforma långsiktiga strategier och för att genomföra konkreta och miljöförbättrande åtgärder. 22FP7 är det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling. 25Omvärldsanalys avseende IVL:s samfinansierade forskning, , dnr M2013/3049/Mm. håller också att den samfinansierade forskningen möjliggör mötes- platser för näringsliv och myndigheter för en dialog om samhällets miljö- och hållbarhetsfrågor. IVL:s ägandeform behandlades också i rapporten. Ägande- formen är enligt SIVL:s analys grunden för IVL:s oberoende, trovärdighet och fortsatta utveckling. Konstruktionen framhålls som en förutsättning för att IVL även i fortsättningen ska kunna utvecklas och bidra till att stärka svensk konkurrenskraft. () består av fyra kontor; SEI , SEI , SEI och SEI . Det finns också ett antal associerade centrum; SEI , SEI US och SEI som är separata enheter under Stiftelsen . Alla kontor och center lyder under samma styrelse.