sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — Försvarsmakten bör fortsätta ansträngningarna att göra försäk- rings och ersättningsförhållandena tydliga för personalen i inter- nationella insatser. Försvarsmakten anger att anställda i myndigheten omfattas av ett antal olika försäkringar. I samband med en tjänstgöring i en inter- nationell militär insats tillkommer statens riskgaranti som är unik för just denna tjänstgöring. Statens riskgaranti är reglerad i förordningen Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella mili- tära insatser och frågor om riskgarantin handläggs av myndigheten. Vid förberedande utbildning inför insats ges information om för- säkringsskyddet till förbandet. Försvarsmakten bör ta nödvändiga initiativ för att säkerställa att organisation och rutiner fungerar vid en stor olycka eller en annan allvarlig händelse med stort skadeutfall i insatsområdet. Försvarsmakten bör genomföra större övningar om detta med övriga berörda aktörer. Försvarsmakten uppger att en krisledningsplan fastställs för varje insats och övas under utbildningen inför insats samt när ny kontin- gent roterar till insatsområdet. Denna krisledningsplan är grunden för krishantering och kompletteras med en operativ plan för stort skadeutfall. Den operativa planen kommer att omarbetas . Därefter planeras övning med inbjudna civila aktörer. Myndigheten framhåller att den regelbundet stödjer andra samhällsfunktioner/myndigheter vid kriser. Försvarsmakten bör se till att de medicinska tidsmålen för om- händertagande uppnås i internationella militära insatser. Försvarsmakten ska ta tillvara möjligheterna att tillförsäkra ska- dade soldater en ändamålsenlig vård. Avtalet mellan och Akademiska Sjuk- hus bör utvärderas. Generalläkaren bör intensifiera sitt tillsynsarbete och se till att brister som påtalats också åtgärdas. Försvarsmakten uppger att myndigheten alltid planerar mot att de medicinska tidsmålen uppnås vid genomförande av internationella insatser, bl.a. genom att själva delta med resurser. Vid operationer som leds av NATO eller EU finns en samstämmighet om vikten av att dessa mål uppnås. I till exempel ISAF tillämpas tidsmålen mycket Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering I de allra flesta fall sker omhändertagande och vård tillsam- mans med andra nationer. I till exempel ISAF har omhändertagan- det av skadade soldater utvecklats till högsta standard och resultaten överstiger ofta de som nås i den civila sjukvården. Vid FN ledda operationer anges i princip samma medicinska målsättning. Försvarsmakten anger vidare att myndigheten lägger stor vikt vid planering och uppföljning så att skadade soldater får god vård. Det sker dels i insatsområdet, dels i . I är det sjuk- vårdshuvudmännen som ansvarar för den medicinska rehabiliteringen. Vid uppföljning av personalen har myndigheten noterat att vården i vissa fall skiljer sig mellan olika landsting. Den förklaring som ofta anges är att det är huvudmännen och den politiska styrningen som inriktar och prioriterar inom respektive ansvarsområde. Försvarsmakten framhåller att myndigheten har ett nytt avtal med /14. Skälet till att avtalet med () upphörde var en offentlig upphandling där gav ett något lägre anbud. Samarbetet med UAS fungerade dock utmärkt och gemen- samma rutiner hade utvecklats sedan samarbetet inleddes . Parterna genomförde regelbundna möten för utvärdering av avtalet. Liknande möten kommer att hållas med Universitets- sjukhuset. Försvarsmakten framhåller vidare att avtal med ett sjukhus, som omfattar både flygambulanstransport och medicinska bedömningar, har bidragit till att omhändertagandet av personalen och deras an- höriga har förbättrats. Myndigheten har tillsammans med sjukhuset kunnat utveckla gemensamma och standardiserade rutiner för om- händertagande och bedömning av soldater med såväl fysiska som psykiska skador. En årlig officiell veteranceremoni ska införas och hållas på den internationella . Ett minnesmonument ska uppföras för samtliga som genomfört internationell tjänst. Försvarsmakten bör instifta en medalj för personal som skadats direkt eller indirekt till följd av stridshandlingar. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmakten framhåller att veterandagen har införts och genom- förts i anslutning till på . genomförs evenemanget på statsceremoniell nivå. Veteraner, anhöriga och allmänhet inbjuds att delta. , Försvarshögskolan, Kriminal- vården, , Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap, Polisen, och samarbete (Sida) är övriga myndigheter som deltar i ceremonin med fanborg samt verksamhetsförevisning. Ceremonin, som inkluderade invigning av veteranmonumentet Restare, inkluderade även tal från bland annat H.M. Konungen och överbefälhavaren samt utdelning av medaljen sårad i strid. Myndigheten anser emellertid att den nu valda tidpunkten, , är mindre bra ur ett veteran- och anhörig- perspektiv. Att i stället förlägga dagen till den sista helgen vore att föredra för att möjliggöra ett ökat deltagande från veteraner och deras anhöriga samt allmänheten. Försvarsmakten anger att minnesmonumentet Restare är uppfört på samma plats. Monumentet togs fram genom att tävlingsbidrag lämnades in och bedömdes av en jury. Monumentet invigdes av H.M. Konungen i samband med veterandagen 2013. kommer citat att blästras in i bänkarna som finns i det konstnärliga rummet som monumentet utgör. Försvarsmakten anger vidare att myndigheten instiftade medaljen sårad i strid 2010 och att den delades ut första gången . Medal- jen, som finns i guld och silver, har delats ut med retroaktivitet till samtliga utlandsveteraner som sårats i strid. Utredningen har gett veteraner möjlighet att lämna synpunkter på hur man uppfattar statens erkännande av deras insatser. Av under- sökningen framkommer att flertalet veteraner, och även deras an- höriga, är positiva till utformningen av statens erkännande av deras insatser. Utredningen kan dock notera att det bland veteraner finns olika meningar kring utformningen av minnesmonumentet för veteraner (bilaga 8). Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmakten bör låta tjänstgöring i internationella militära insatser få större betydelse för viss befordran och för att komma ifråga för högre befattningar inom myndigheten. Försvarsmakten anger att vid rekrytering av officerare till nivå OF 5 (överste/kommendör) och högre ställs normalt något av nedanståen- de krav. Nivån fastställsställs utifrån den analys som görs av befatt- ningens totala kravprofil. Beroende på befattningens kravprofil kan andra formuleringar förekomma. Följande krav förekommer: -befattningen ställer krav på erfarenhet av internationell tjänst i ett insatsområde -befattningen ställer krav på erfarenhet av internationell verk- samhet på förbandsnivå -internationell erfarenhet är meriterande Försvarsmakten påpekar att samtliga anställda i myndigheten har internationell arbetsskyldighet , vilket innebär att merit- värdet inte längre har samma betydelse för personalförsörjningen. Reformeringen av Försvarsmakten har också inneburit att i stället för att på frivillighetens väg skapa tillfälligt sammansatta förband används stående eller kontrakterade förband som är samtränade och övade redan innan förberedelser sker. 10.3.9Organisationers roll, m.m. Försvarsmakten bör involvera ideella organisationer i veteran- soldatarbetet och fortsätta att utveckla samarbetet med dem. Försvarsmakten anger att myndigheten har avtal med fyra veteran – och anhörigorganisationer för stöd till veteraner och anhöriga . Organisationerna lämnar stöd och tjänster som ett komplement till myndighetens ansvar. Som exempel kan nämnas kamratstöd och vid behov professionellt samtalsstöd/terapi till veteranen och dennes familj. Det komplement som dessa organisationer utgör är av stor vikt för myndigheten och utgör fyra viktiga pusselbitar i helhets- konceptet. Arbete pågår för att få ut mer effekt och verksamhets- Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering nytta ur samarbetet med de ideella organisationerna. Vidare måste den ideella kraften utvecklas. Utredningen har inom ramen för arbetet med delbetänkandet och i samband med utredningens hearing gett frivilliga organisationer möjlighet att lämna erfarenheter och synpunkter på veteranpolitiken utformning. Utöver veteran- och anhörigorganisationerna har ett antal frivilliga organisationer uttryckt intresse för att utveckla sin verk- samhet inom veteranområdet, även om ingen organisation närmare beskrivit inriktningen av en sådan verksamhet. Utredningen belyser frågan om civilsamhällets roll och uppgifter inom veteranpolitiken närmare i kapitel 14. Försvarsmakten bör inrätta en enhet för veteranadministrativa frågor. Veteranenhetens viktigaste uppgift bör vara att utgöra en sam- lande kontaktpunkt för enskilda veteransoldater som behöver stöd. arbeta strategiskt med styrning av omhändertagandeverksamheten svara för att myndigheten kan lämna hjälp eller vägledning till enskilda veteransoldater som skadats särskilt svårt ansvara för statistikarbete, bl.a. vad gäller brister och problem som löpande kan identifieras varvid vunna erfarenheter ska doku- menteras och ställas samman ansvara för att policyar inom verksamhetsområdet utarbetas, till exempel en sammanhållen anhörig- och familjepolicy övergripande följa utvecklingen inom och utom landet utreda och följa upp den samlade omhändertagandeverksamheten fungera som en rådgivande funktion till myndighetens ledning stödja personalenheten i arbetet med att följa upp och stödja veteransoldater Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmakten anger att 2011 inrättades en avdelning för veteran- frågor i högkvarteret och en veteranstödsavdelning i myndighetens HR-centrum. fördes dessa två avdelningar sam- man och bildar nu Försvarsmaktens veteranenhet, som samordnat verkar inom arbetsområdet veteran, anhörig och uppföljning. En- hetens uppgifter är -verka som överbefälhavarens företrädare i veteran- och anhörig- frågor -utveckla och implementera myndighetens veteranstrategi -utgöra myndighetens kompetenscentra för veteran- och anhörig- verksamheten -säkerställa stöd, råd och vägledning till myndighetens veteraner och deras anhöriga före, under och efter insats -följa upp myndighetens veteraner (lagstadgat uppföljningsansvar) -utveckla veterankraft och meritvärdet i syfte att skapa förut- sättningar för personalförsörjning och folklig förankring SOU 2014:27 Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering FM Veteranenhet (17) Chef (1) Ledning/planering (2) Anhörigsamordning (2) – Stöd, råd & vägledning Uppföljning (7) Veteransamordning (5) – Uppföljning före, under, – Stöd, råd & vägledning – Ceremoni, medaljer – Rehab ej anställda Enhetens samlade förmåga och kompetens ska kunna nyttjas i/inom hela myndigheten. Försvarsmakten uppger vidare att myndigheten har valt ett decentra- liserat system där första linjens respondenter finns ute på organisa- tionsenheterna i form av lokala veteran- och anhörigsamordnare. Deras uppgift är att ha den första kontakten med och stödja vetera- ner och anhöriga. Dessa samordnare får i sin tur stöd och styr- ningar av veteranenheten. Enligt myndigheten är systemet anpassat efter svenska förhållanden (svensk förvaltningsmodell) vad gäller hälso- och sjukvård samt de lagar och bestämmelser som gäller för arbetsmiljöansvar och arbetsgivaransvar. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Utredningen har inhämtat veteranernas synpunkter på hur man bedömer att veteranadministrationen fungerar. Av undersökningen framkommer att flertalet som lämnat synpunkter är positiva till hur veteranadministrationen fungerar och ger stöd till veternerna (se bilaga 8). Försvarsmaktens erfarenheter måste dokumenteras och ställas samman. Den veteranadministrativa enheten bör ansvara för att ett sådant statistikarbete. Försvarsmakten uppger att i och med införandet av datasystemet PRIO i myndigheten har man skapat en statistikplattform och denna är kontinuerligt under utvecklande. Myndigheten har god kunskap om individuella ärenden men dessa är inte införda i PRIO av inte- gritetsskäl. Annan lagstiftning, bland annat personuppgiftslagen samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen, anger ramen för hur information om enskilda får hanteras. På kollektiv nivå har flera större arbeten gjorts, bland annat ett stort arbete med registerstudier som syftar till att få kunskap om veteraners hälsa och välmående. Den omfattande forskingen har gett myndigheten ett statistiskt och vetenskapligt säkerställt underlag för veteranstatistik inom valda områden. Projektet fortsätter för att skapa underlag inom andra områden. Ett nytt system för hanterandet av arbetsskadeanmälningar har 2013 introducerats i myndigheten. Lokala organisationsenheter har getts kvartalsvisa åter- rapporteringsuppdrag i dessa frågor. 10.4Lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser Lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser trädde i kraft . Lagen är tillämp- lig på myndighetens personal, dock endast vid tjänstgöring i en inter- nationell militär insats. Med tjänstgöring i en internationell militär insats avses motsvarande verksamhet som fullgjordes av utlands- Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering styrkan inom Försvarsmakten. Bestämmelserna i lagen har an- passats till förhållandet att begreppet utlandsstyrkan avskaffats i lagstiftningen och att det i stället enbart är verksamhetens art som anger lagens tillämpningsområde. Lagens tillämpningsområde är kopplat till tjänstgöring i en inter- nationell militär insats. Med begreppet internationell militär insats avses verksamhet som Försvarsmakten bedriver i ett insatsområde utomlands i syfte att avvärja risk för en väpnad konflikt, hejda en pågående väpnad konflikt, övervaka överenskommelser om fred och vapenstillestånd eller skapa förutsättningar för varaktig fred och säkerhet genom humanitärt arbete i samband med en väpnad konflikt. En internationell militär insats kan omfatta ett eller flera av de ändamål som anges. Syftet med begreppet insatsområde är att det tydligt ska framgå att det förstärkta omhändertagandet inte ska gälla generellt vid tjänstgöring i utlandet utan endast vid tjänstgöring kopplad till insatsområdet. Genom att använda sig av avgränsningen anställda i Försvars- makten vid tjänstgöring i en internationell militär insats omfattas de anställda i myndigheten som tar del i den aktuella verksamheten. Ingen åtskillnad görs mellan militära och civila befattningsinne- havare inom myndigheten. Lagen ska inte tillämpas på den som är lokalt anställd av Försvarsmakten i insatsområdet. Lagen är avsedd att på vissa områden förbättra skyddet för den enskilda mot bakgrund av den mycket speciella, komplexa och farliga verksamheter som utförs av Försvarsmaktens personal i ett insatsområde under en internationell militär insats. Lagen är avsedd att komplettera de allmänna regler som gäller ifråga om skador i arbetslivet och arbetsgivarens ansvar, arbetsmiljö m.m. Avsikten med lagstiftningen är att vid behov möjliggöra visst ytterligare stöd. Som grund finns dock alltid det arbete i fråga om rehabilitering och stöd m.m. som ska utföras av , alla arbetsgivare, sjukvården med flera aktörer vid skador m.m. i arbetslivet. Utredningen har begärt att Försvarsmakten ska belysa hur myn- digheten bedömer att lagen har fungerat sedan den trädde i kraft. Nedan redogörs för lagens olika bestämmelser och Försvarsmakten svar i anslutning till respektive bestämmelse. I anslutning till redo- görelsen av vissa bestämmelser i lagen återges inledningsvis i punkt- form vad som anges i den ovan angivna propositionen. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Enligt 1 § lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid inter- nationella militära insatser ska lagen tillämpas på anställda i myn- digheten vid tjänstgöring i en internationell militär insats. Lagen ska dock inte tillämpas på den som är lokalt anställd av myndigheten i insatsområdet. Försvarsmakten anger att myndigheten har identifierat vissa pro- blem som har samband med lagens tillämpningsområde. Lagen gäller såvitt myndigheten uppfattat det endast för utbildning inför och tjänstgöring under en insats som är känd och redan beslutad av regeringen. Därmed är lagen inte möjlig att tillämpa vid anställning av personal till (), dels då det i detta fall inte är känt huruvida det faktiskt blir en insats, dels då lagen inte omfattar anställning . Försvarsmakten anger att det inte medfört några problem för myndigheten att lagen inte omfattar den som är lokalt anställd av myndigheten i insatsområdet. Det skulle – enligt myndighetens bedömning – uppkomma avsevärda utmaningar om myndigheten skulle åläggas ett sådant uppföljningsansvar även för lokalt anställd personal. 10.4.3Anställningsform, arbetstid, arbetsmiljö m.m. Enligt 2 § ska den som ska tjänstgöra i en internationell militär insats och inte har en anställning i Försvarsmakten anställas särskilt för tjänstgöring i en sådan insats. Enligt 3 § ska anställning enligt 2 § vara tidsbegränsad och avse tiden för både utbildning och tjänstgöring. Anställningen får dock tidsbegränsas till att avse endast utbildningstiden eller tjänstgörings- tiden. Anställningen får sägas upp före anställningstidens utgång med en uppsägningstid av för både arbetsgivare och arbets- tagare. Arbetsgivaren får dock bevilja den anställde kortare uppsäg- ningstid. Om den anställde genomgått utbildning för tjänstgöring utan att få godkända vitsord får arbetsgivaren säga upp anställ- ningen med en uppsägningstid av en månad. För den som anställs Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering enligt 2 § ska 15–17 §§ lagen (1982:8o) om anställningsskydd inte tillämpas. Enligt 4 § ska för den som är anställd i Försvarsmakten och tjänstgör i en internationell militär insats arbetstidslagen (1982:673) och 12 § semesterlagen (1977:480) inte tillämpas. Försvarsmakten anger att lagbestämmelsen fungerar väl för myndig- hetens behov. Enligt 5 § ska i fråga om Försvarsmaktens arbetsmiljöansvar i en internationell militär insats vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen (1977:160) tillämpas i insatsområdet, om inte tjänstgöringsförhåll- andena hindrar detta. Försvarsmakten framhåller att grunden för arbetsmiljöarbetet är arbetsmiljölagen (1977:1160) med tillhörande förordning och före- skrifter. Arbetsmiljölagen gäller även de internationellt insatta insatsförbanden, med vissa undantag. De bestämmelser som gjorts tillämpliga utomlands gäller arbetsmiljöns beskaffenhet och all- männa skyldigheter. Stoppningsrätt gäller inte, vare sig för den enskilde eller för skyddsombud. Avsteg från arbetsmiljölagens regler får göras om en tillämpning hindras av tjänstgöringsförhåll- andena. Denna bestämmelse ska tillämpas restriktivt och samtliga avsteg ska dokumenteras. Det är extra viktigt att riskbedömning genomförs och dokumenteras. Varje avsteg från reglerna ska framstå som motiverat med hänsyn till den rådande situationen. De skadeförebyggande åtgärderna får dock inte inne- bära att inte kan uppfylla sina uppgifter i den internation- ella insatsen. Förutom arbetsmiljölagen finns olika reglementen och andra försvarsmaktsinterna bestämmelser som rör arbetsmiljö och verk- samhetssäkerhet som ska tillämpas även utanför gränser. Dessa måste läsas parallellt med gällande lagstiftning. I synnerhet måste myndighetens arbetsordning beaktas då denna anger vem som till exempel har sakområdesansvar eller äger rätt att utfärda olika bestämmelser inom arbetsmiljö- och verksamhetssäkerhet. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Inför insats genomförs kompletterande utbildning inom arbets- miljöområdet och en arbetsgrupp tittar på nya rutiner för åter- raportering samt uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Försvarsmakten ska ges ett ansvar att utreda om personal som tjänstgjort i en internationell militär insats har drabbats av fysiska eller psykiska besvär till följd av tjänstgöringen i området. Försvarsmaktens utredning ska ha den form och omfattning som motiveras av förhållandena under en specifik tjänstgöring. Försvarsmaktens särskilda uppföljningsansvar ska ta sikte på att personalen ska ges tillfälle att berätta om sina upplevelser, få hjälp att bearbeta dem och vid behov få information och vägled- ning om vad myndigheten eller andra aktörer, såsom andra arbetsgivare, , landsting, ideella organisationer med flera aktörer kan och ska bistå med. Försvarsmakten ska ge stöd till anställda som drabbats av fysiska eller psykiska besvär i en internationell militär insats. Försvarsmakten bör ha ett ansvar för att kunna lämna extra hjälp eller vägledning till en enskild veteransoldat i särskilt svåra fall som kräver omfattande åtgärder och resurser. Försvarsmakten ska ha ett särskilt uppföljningsansvar . Försvarsmakten ska därefter ha ett kvarstående, men begränsat uppföljningsansvar. Enligt 6 § ska Försvarsmakten utreda om personal som tjänstgjort i en internationell militär insats har fått fysiska eller psykiska besvär till följd av tjänstgöringen i insatsområdet. Utredningen ska ha den form och den omfattning som motiveras av förhållandena under tjänstgöringen i insatsområdet. Vidare ska utredningen innefatta personlig kontakt, om detta inte kan anses uppenbart obehövligt eller inte kan genomföras. SOU 2014:27 Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmaktens ansvar kvarstår efter det att tjänstgöringen i insatsområdet avslutats. Av 13 § förordningen (2010:665) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser följer att i Försvarsmaktens särskilda uppföljningsansvar enligt 6 och 7 §§ lagen (2010:449)om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ingår att utse en kontaktperson inom myndigheten till den som drabbats av fysiska eller psykiska besvär under sin tjänstgöring i en inter- nationell militär insats. Kontaktpersonen ska informera och vägleda den drabbade. Försvarsmakten ska vidare inom ramen för detta ansvar erbjuda särskild vägledning till dem som blivit svårt skadade vid tjänst- i ett insatsområde och till följd av sina besvär har ett om- fattande hjälpbehov. Utredningen har begärt att Försvarsmakten ska redovisa antalet ärenden där personal som tjänstgjort i en internationell militär in- sats har drabbats av fysiska eller psykiska besvär till följd av tjänst- göringen i insatsområde, fördelat på fysiska besvär respektive psyk- iska besvär . Redovisningen ska även innefatta ärenden som avser svårt skadade och som till följd av sina skador har ett omfattande hjälpbehov. Försvarsmakten anger att med hänsyn till den tid som myndig- heten haft till förfogande för att besvara utredningens begäran kan myndigheten inte lämna begärda uppgifter. Myndigheten uppger att 82 personer stupat eller av annan orsak avlidit under tjänstgörings- perioden. Vidare att 58 personer har fått medaljen sårad i strid för synliga och osynliga skador. Myndigheten påpekar att fysiska skador är överrepresenterade i antalet arbetsskadeanmälningar som kommer in till myndigheten jämte de anmälningar som avser psykisk ohälsa. Medvetenheten om att anmäla skador såväl fysiska som psykiska har ökat inom organisationen i förhållande till hur det såg ut . Försvarsmakten har lämnat följande uppgifter om hur myndig- heten organiserat och genomför verksamheten som följer av 6 §. Inför insats kontrolleras den fysiska och psykiska hälsan hos all aktuell personal. Detta genomförs av företagshälsovården (Försvars- hälsan)runt om i landet för att säkerställa att personalen är klar att åka på insatsen och för att i efterhand kunna kontrollera eventuellt uppkomna insatsrelaterade skador. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Under insats hålls löpande kontakt med ansvariga in insatsom- rådena för att få en uppfattning om insatsens karaktär samt omfatt- ning av eventuella problem hos personalen.