sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Män etablerar sig ofta tvärtom tidigare i arbetslivet och fortfarande i branscher med högre löner än i kvinnodominerade sektorer. Däremot är det inte givet att dessa mönster kommer att bestå . En ytterligare intressant aspekt är att män som gått samhälls- vetenskaplig inriktning studerar vidare i mindre utsträckning än kvinnor från samma gymnasieinriktning. Delegationen för jämställdhet i högskolan påpekar i sitt slutbetänkande att dessa män, med samhällsvetenskaplig utbildning, borde vara en intressant grupp att rekrytera till lärar- och omsorgsyrken.58 Könsbalansen bland högskolans forskande och undervisande personal har successivt förbättrats.59 Tydligast är förändringen vad gäller lektorer.60 dröjer sig den vertikala ojämställdheten sig kvar. Andelen kvinnliga professorer har ökat kraftigt men spås fortfarande inte nå till jämställdhetsintervallet inom överskådlig tid.61 Fördelningen av forskningsmedel fortsätter att gynna män, även om könsskillnaderna minskat.62 Det framstår som svårt att urskilja en särskild metod eller åtgärd som ger tydliga förbättringar när det gäller pojkars skol- prestationer. Vi anser att det framförallt är av vikt att och utbildningssystemet kontinuerligt uppmärksammar frågan om pojkars underprestationer och arbetar för att utvärdera vad som kan ses som best-practice på området. Det går dock att skönja ett mönster utifrån tillgänglig kunskap som pekar på att ett normkritiskt arbetssätt som inkluderar nolltolerans mot sexism, trakasserier och skojbråk har betydelse. Pojkars och vissa flickors antipluggkulturer behöver uppmärk- sammas och tydliga förväntningar på pojkars prestationer behöver kommuniceras. Det handlar också om att uppmärksamma hur även pojkar är intresserade av utbildning och är delaktiga i omsorgs- givande. Former för inkluderande maskulinitet (se kapitel 3) kan 58SOU 2011:1, s. 61. 592002 män, 2007 och 2012 . 602002 män, 2007 och 2012 . 612002 män, 2007 och 2012 . troligen uppmuntras och uppmärksammas mer i skolan och av lärarna. Överlag behöver skolan tydligare arbeta med att informera pojkar om hur det framtida arbetslivet kommer att se ut och att det kommer att krävas mer utbildning oavsett vilken yrkesinriktning man tänker sig. Satsningar på att öka läsförståelsen bland elever är troligtvis mycket viktigt och av särskild betydelse för pojkar. Även frågor om elevers ökade egna ansvar i skolan bör uppmärksammas mer. Det är här viktigt att särskilja problemen som gäller olika grupper av elever. Pojkar som kommer från studiemotiverade hemmiljöer med föräldrar som har hög utbildningsnivå har inte samma problem i skolan som pojkar (och flickor) med andra förutsättningar. Detta även om det finns mönster i pojkars attityder till utbildning som gäller mer eller mindre generellt jämfört med flickor. Det är på det här sättet ofrånkomligt att frågan om pojkars sämre prestationer behöver sättas i relation till institutionella faktorer. Många skolor brottas med effekter av fria skolval och segregation som gör utmaningarna att öka elevers prestationer generellt stora och särskilt för pojkar som går i dessa skolor. Min sida – Fataneh Farahani En man förväntades bete sig som en man. Jag förväntades bete mig som en svart man (). I mitt arbete med diasporiska och transnationella maskuliniteter och femininiteter ser jag feministisk förståelse som komplementärt med studier av män och maskulinitet. Det behövs dessutom inter- sektionella analyser av hur könade, klassbetingade och rasifierade villkor i vår globaliserade värld formar och påverkar vilka val som blir (o)möjliga i människors – mäns såväl som kvinnors – liv. Enligt min mening är ett fokus på konstruktion av transnationella och translokala maskuliniteter nödvändigt för en bättre förståelse av obalansen mellan könen i samhället men också för att fylla luckor i nuvarande maskulinitetsforskning, som tenderat att analysera främst vita män. På liknande sätt har transnationell feministisk forskning, trots sin stora bredd och variation, främst behandlat kvinnors situation. I större utsträckning behövs studier av villkoren för ankomst och hemvist för män som lever i diasporan, sammanhang där etnisk tillhörighet konstrueras och omförhandlas, snarare än enbart att vara besatt av mäns kulturella bakgrund och historia. I sådana studier behöver man också uppmärksamma hur föreställningar om invandrade män i olika sammanhang används för att åtskilja invandrade män från frigjorda och jämställda västerländska män. Föreställningen om den jämställde nye mannen skapas genom kopplingar till svenskhet, medelklasstillhörighet, vithet och hetero- normer. Vi behöver mer forskning om hur hudfärg, utbildning, ålder, språklig (o)förmåga, yrkestillhörighet, utseende, resurser och socialt och kulturellt kapital påverkar hur män inkluderas eller exkluderas från en normativ manlighet. Det ger möjlighet att visa hur män (och kvinnor) kan behöva försöka passera för att få tillgång till priviligierade positioner eller hur ofta nedåtriktad klassmobilitet påverkar mäns självuppfattning. Vissa typer av maskulinitet ignoreras, marginaliseras eller tystas, medan andra uppmuntras och stärks. jämförande studier kan ge en fördjupad förståelse av olika hierarkier, inte bara mellan invandrade män och etniskt svenska män, utan även av hierarkier inom olika sorter av (o)önskade maskuliniteter, inom och mellan olika diasporiska grupper. Fataneh har varit expert i utredningen. Hon arbetar som forskar- assistent vid på , genusstudier och religionshistoria. Hon är fil.dr. 6Mäns betalda och obetalda arbete 1.Traditionella mönster mellan män och kvinnor lever kvar när det gäller förvärvsarbete (betalt arbete). Det gäller också hemarbete samt omsorg om såväl barn som annan anhörig. Skillnaderna mellan könen minskar dock. 2.Män gör mer traditionella yrkesval än kvinnor. Kvinnor gör inbrytningar på flera yrkesområden. 3.Män arbetar i betydligt högre omfattning än kvinnor i privata sektorn, kvinnor i betydligt högre omfattning än män i den offentliga. 4.Män arbetar betydligt mer heltid än kvinnor men skillnaderna minskar 5.Betydligt fler kvinnor än män arbetar deltid därför att kvinnorna saknar heltidsarbete eller vårdar barn. 6.Män arbetar mer faktisk tid än kvinnor. 7.Män står för en mindre del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Skillnaden mellan könen minskar. 8.På vardagar tillbringar papporna mindre tid med barnen än mammorna. 9.Jämställdhet i hemarbetet har en koppling till mannens och kvinnans egen attityd till jämställdhet, till utbildningsnivå och till inkomstnivå. Mäns betalda och obetalda arbete 10.De skilda mönstren för män och kvinnor har stora effekter för mäns respektive kvinnors ekonomi. Den som väljer att ta större delen av föräldraledigheten väljer ofta senare att arbeta deltid. Detta kan påtagligt påverka löne-, inkomst- och karriärutveckling. Det får ekonomiska effekter på pensionen och vid en eventuell separation. 11.Vi ser således ett närmande mellan könen och vi ser ett tämligen traditionellt mönster när det gäller mäns och kvinnors användning av tid. anser var sjätte sammanboende man sig göra för litet när det gäller hushållsarbete och var fjärde kvinna anser sig göra för mycket. Givetvis kan det finnas en lång rad skäl till att man i ett hushåll väljer en viss uppdelning av sysslorna. Men det faktum att relativt många tycks ha valt en uppdelning av det obetalda arbetet i hemmet som man inte är nöjd med illustrerar styrkan i de normer som finns kring mäns och kvinnors arbete. Om det jämställdhetspolitiska målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet ska kunna förverkligas krävs en förändring av de normer som påverkar fördelningen av betalt och obetalt arbete. Hur en sådan förändring kan uppnås, utan att det går ut över respekten för människors olika behov och önskemål, är en av de största jämställdhetspolitiska utmaningarna. Mäns betalda och obetalda arbete Ett vanligt vardagsdygn använder en genomsnittlig man respektive kvinna i åldern 20–64 sina tillgängliga på följande sätt (figur 6.1). Betalt arbete 38 min Obetalt arbete 43 min Betalt arbete 24 min Obetalt arbete 36 min Källa: /11 och egen bearbetning Mäns betalda och obetalda arbete Den påtagliga skillnad vi här ser mellan män och kvinnor rör tiden för betalt arbete – förvärvsarbete och obetalt arbete – hem- och omsorgsarbete. Bl.a. den skillnaden, som har stor betydelse för jämställdheten, kommer vi att på olika sätt att belysa i detta kapitel. Med förvärvsarbete avser vi här arbete som utförs mot betalning, antingen av en avlönad arbetstagare eller av en egen företagare1. Vi har när det gäller förvärvsarbete valt att begränsa oss till att presentera en stor del fakta, väsentligen statistik, och till att analysera vissa förhållanden. Bakgrunden till denna begränsning är följande: Regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att tillkalla en särskild delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). analysera vad regeringen och arbetsmarknadsparterna kan bidra med inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen för att nå jämställdhet i arbetslivet samla in och analysera goda exempel, såväl nationella som internationella, på jämställdhet i arbetslivet särskilt uppmärksamma och lämna förslag på hur kvinnors arbetskraftsdeltagande kan öka lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbets- livet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationen (Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, JA- delegationen, A 2011:5) har således, till skillnad från oss, bl.a. i uppdrag att lämna förslag. Delegationen avser att presentera sitt huvudbetänkande . Förvärvsarbetets roll och den identitet den skapar för män – och kvinnor – är så stor och viktig att vi ändå vill behandla frågan om män och arbete. Detta så mycket mer som att ha, eller inte ha, ett förvärvsarbete påverkar stora delar av mäns – och kvinnors övriga 1 Detta avsnitt, 6.1, bygger på vår , bilaga 15. Rapporten innehåller mer av fakta, tidsserier, jämförelser inom , EU och , m.m. än de som presenteras i detta kapitel. Mäns betalda och obetalda arbete Det är därmed en mycket central, om inte den mest centrala faktorn, när det gäller jämställdhet. Till att börja med, en översikt av hur arbetsmarknadens terminologi och struktur kan se ut (figur 6.2): Källa: SCB och egen bearbetning. Vi återkommer till de flesta av termerna och siffrorna i det följande. I så hög utsträckning som möjligt refererar vi till ålders- gruppen 20–och till SCB:s arbetskraftsundersökningar () 2013. När vi avviker från detta markeras det. Mäns betalda och obetalda arbete Personer finns inte med i statistiken ovan. Arbetskraftsdeltagandet i denna grupp ökar successivt och ligger 2013 i åldersgruppen 65–på för män och för kvinnor. 6.2.2Det är en större andel av männen som finns i arbetskraften jämfört med andelen av kvinnorna Med arbetskraften avses här personer som är sysselsatta/förvärvs- arbetande eller arbetslösa.2 Det relativa arbetskraftstalet anger andel av befolkningen som är i arbetskraften. Även om det 2013 fanns en skillnad på (vilket motsvarar cirka 240 000 personer) mellan de relativa arbetskrafts- talen för män och kvinnor kan vi konstatera att historiskt och i ett internationellt perspektiv är skillnaden liten. Det påtagliga som skett under i är den mycket kraftiga ökningen av kvinnornas arbetskraftsdeltagande (figur 6.3).3 3Om vi skulle studera kvinnans roll i bondesamhället (som exempel, 1930 var av befolkningen verksamma inom jordbruk och boskapsskötsel) skulle vi sannolikt finna att kvinnor, vid sidan av barn och hushåll, i stor omfattning deltog i arbetet kring gården, djuren m.m. Dock inte som förvärvsarbetande enligt definitionen – men det var ju inte heller den (självägande) bonde, som tillsammans med hustrun, drev eget jordbruk. Mäns betalda och obetalda arbete Källa: SCB och egen bearbetning Andelen av männen som var i arbetskraften var således i stort . Detta till skillnad från kvinnor där en mycket kraftig ökning skedde . minskade andelen män i arbetskraften, främst till följd av den ekonomiska krisen , och har därefter legat på samma nivå för att därefter öka något . (Vi återkommer till frågan om, särskilt kvinnors, deltidsarbete i avsnitt 6.2.13.) När män och kvinnor blir föräldrar ökar skillnaden i arbets- kraftstalen markant (figur 6.4). Mäns betalda och obetalda arbete 11–16 år 6–1–2 år 3–1–6–11–0 år 3–5 år 1–2 år 6–10 år 11–16 år 11–16 år 6–10 år 3–5 år 1–2 år 3 eller fler barn 11–16 år 3–5 år 6–10 år 6–10 år 1–2 år 11–16 år 3–5 år 1–2 år Vi ser alltså att medan pappornas arbetskraftstal ligger kvar på i stort samma nivå sjunker siffrorna för mammorna. Mammornas minskande arbetskraftsdeltagande, och i någon mån även pappornas, styrs också av antalet barn och av yngsta barnets ålder. Det är tydligt vem som tar huvudansvaret för barnen. har, vilket indikeras i figuren, ett mycket högt arbets- kraftsdeltagande bland män med barn under 7 år4 – högre än för hela gruppen män.5 Vi återkommer i avsnitt 6.3.3 till hur dessa småbarnspappors dygn ser ut. 2012/13:1 bil. 4 s. 15. Mäns betalda och obetalda arbete Utbildningsnivån slår igenom när det gäller arbetskraftstalen, så var t.ex. arbetskraftsdeltagandet för män med eftergymnasial utbildning högre än för dem med endast förgymnasial utbildning.6 Om man utgår från en traditionell mamma-pappa-barn-familj kan vi alltså konstatera att mannens traditionella roll i en relation att vara ensam familjeförsörjare7 när det gäller att få pengar till hushållet (breadwinner) har kraftigt förändrats. Med har det i utvecklats en ordning där båda vuxna i en parrelation förvärvsarbetar men där kvinnan i stor utsträckning arbetar deltid (se avsnitt 6.2.12 och figur 6.4). Förtjänande och disponerande av egna pengar och därmed möjligheterna till ekonomiskt oberoende har stor betydelse för könsrollerna i en relation och i samhället. Jämlik eller ojämlik ekonomi påverkar starkt makten i en relation och tillfredsställelsen med den (se kapitel 4.3). I figur 6.2 framgår andelen män och kvinnor som inte ingick i arbetskraften . Majoriteten av dessa var i åldern 55–64 år.8 De flesta av dem som var utanför arbetskraften hade gymnasial utbildning.9 Vanligaste orsakerna för såväl män som kvinnor till att man inte befann sig i arbetskraften var sjukdom eller studier. 6.2.3Män har högre sysselsättningsgrad än kvinnor Med sysselsatta avses personer som utfört arbete under en viss referensvecka eller då varit tillfälligt frånvarande från arbetet.10 (Notera alltså att det räcker med för att räknas till denna kategori). Män i hade 2013 högre sysselsättnings- grad än kvinnor.11 Mäns högre sysselsättningsgrad går igen när vi studerar skillnader mellan regioner, även om det finns län där män har lägre sysselsättningsgrad än kvinnor i ett annat län.12 I var skillnaden markant större, respektive 48. 7Begreppet syftar på att en person i en relation, vanligen mannen, drar in inkomster till hushållet. Begreppet bör dock ifrågasättas. I vart fall tidigare var det nödvändigt att en person skötte hemmet och en lönearbetade för att få familjen att fungera. Att då bara kalla den ena försörjande upplever vi vara diskriminerande. I bondesamhället, där de flesta inte lönearbetade, fanns inte denna uppdelning. av männen, av kvinnorna. av männen, av kvinnorna. 11Män och kvinnor 77. Mäns betalda och obetalda arbete Den går igen när vi studerar skillnader i förvärvsfrekvens13 mellan och inom grupperna inrikes respektive utrikes födda – högst frekvens bland de fyra grupperna har inrikes födda män och lägst utrikes födda kvinnor.14 Den går igen när vi studerar skillnader i sysselsättningsgrad mellan åldersgrupper.15 Även i åldersgruppen är sysselsätt- ningsgraden högre för män än för kvinnor.16 Den går igen när vi studerar skillnader beroende på utbildnings- nivå.17 Den går igen vare sig man har barn eller inte.18 Vid jämförelser inom EU har generellt höga siffror när det gäller sysselsättningsgrad.19 Här har vi berört sysselsättningsgrad och förvärvsfrekvens. Större skillnader mellan könen visar sig när vi senare i detta kapitel (avsnitt 6.2.12 och 6.2.13) behandlar deltidsarbete och faktiskt arbetade timmar (6.2.14). 12SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). 13Benämningen i SCB RAMS på i stort sett detsamma som i SCB benämns sysselsättningsgrad. 14Män inrikes födda , utrikes födda 71; kvinnor inrikes födda , utrikes födda 61. ; män , kvinnor 82. Åldersgrupp 45-64; män , kvinnor 78. 16Män , kvinnor 11. 17OECD 2012 s. 237. högre för män, högre för kvinnor. Mäns betalda och obetalda arbete 6.2.4Män är arbetslösa i ungefär samma omfattning som kvinnor Mätt som andel av arbetskraften (relativa arbetslöshetstalet) var män och kvinnor 2013 arbetslösa i ungefär samma omfattning.20 låg 2012 under EU-genomsnittet för såväl män som kvinnor.21 Det relativa arbetslöshetstalets utveckling framgår av figur 6.5. Källa: SCB och egen bearbetning Vi ser bl.a. att mäns och kvinnors arbetslöshet följer varandra tämligen väl. Orsaken till skillnaden – krisår – beror huvudsakligen på att män i större utsträckning arbetar i konjunktur- känsliga sektorer i privata sektorn (mäns yrkesval behandlar vi i nästa avsnitt, 6.2.5). Utrikes födda, såväl män som kvinnor, hade 2013 påtagligt högre arbetslöshet än inrikes födda.22 20Män , kvinnor . 21EU-27 2012: Män , män EU-27 . Kvinnor , kvinnor EU-27 . 22Män inrikes födda , utrikes födda 16,3; kvinnor inrikes födda , utrikes födda 15,0. Mäns betalda och obetalda arbete Män och kvinnor med eftergymnasial utbildning hade väsentligt lägre arbetslöshet23 än män och kvinnor med enbart förgymnasial utbildning24. Vi såg ovan att det skilde mellan könen när det gällde arbetskraftsdeltagande och när det gällde sysselsättningsgrad. När det gäller arbetslöshet är dock skillnaden mycket liten mellan könen, . En förklaring till detta kan vara könssegregeringen inom arbetsmarknaden (avsnitt 6.2.5), deltidsarbetet (avsnitt 6.2.12), m.m. 6.2.5Män väljer andra typer av yrken än kvinnor Det finns markanta skillnader i yrkesval mellan män och kvinnor – det finns traditionella mansyrken och det finns traditionella kvinnoyrken. Endast 3 av de 30 största yrkena hade 2011 en jämn könsfördelning. Detta år arbetade av alla män och av alla kvinnor i yrken med jämn könsfördelning (med detta avses inom det s.k. jämställdhetsintervallet, 40–).25 Män arbetar främst inom tillverkningsindustrin och byggnads- verksamhet. Kvinnor arbetar främst inom vård, omsorg och handel. Könssegregeringen avtar dock något26, framförallt till följd av kvinnors inbrytningar i traditionella mansyrken. Männens inbryt- ningar på kvinnodominerade områden är av mindre omfattning. –ökade antalet män och kvinnor i yrken som kräver högre utbildning med netto 200 000 personer. Av dessa var män och kvinnor vilket visar att kvinnors intresse för högre utbildning sätter sina tydliga spår. Till bilden hör att de största grupperna var förskollärare, sjuksköterskor och ekonomer.27 23Arbetslöshet män , kvinnor 4,8. 24Arbetslöshet män , kvinnor 18,4.. 26En beräkning av segregeringen i form av ett index visar att segregeringen låg på 63, 2002 på 59 och 2011 på 56. Ju högre index, desto mer segregerat. Segregeringsindex har ett samband med åldersgrupper; 2011 var index 51 för och 62 för , dvs. segregeringen är högre bland de något äldre. Källor: SCB 2013a, SOU 2004:43 s. 79 och 2012 s. 66. 27SCB, arbetsmarknadsstatistik publicerad i s. 67. Mäns betalda och obetalda arbete av de anställda är utrikes födda. Andelen utrikes födda är högst, för såväl män som kvinnor, i yrkesgruppen hotell- och kontorsstädare m.fl.28 Läkare är en yrkesgrupp som totalt sett har en mycket jämn könsfördelning.29 Den jämna könsfördelningen gällde såväl utrikes som inrikes födda läkare.30 Det tar innan en förändring av mäns och kvinnors utbildningsval och utbildningsframgångar får fullt genomslag. I många yrkesgrupper är män i majoritet i de äldre åldersgrupperna medan andelen kvinnor är högre i de yngre. Ett intressant exempel på kraften i en sådan förändring ges i följande tabell (6.1): Källa: Prop. 2012/13:1 bilaga 4 s. 13, prop. 2013/14:1 bilaga 3 s. 13 och egen bearbetning Vi kan här se en tydlig utveckling där typiskt manliga höglöne- yrken i stället utvecklas till kvinnliga (höglöne? )yrken och där förändringstakten är påtaglig. Inom EU har en könssegregering något över genom- snittet.31 Dock, när det gäller könsegregeringen inom områdena utbildning, vård och socialt arbete har största segregeringen inom EU-28.32 av de anställda männen, av kvinnorna. Källa: SCB 2012f s. 7. Det hade varit intressant att även studera utbildningsnivån eller yrke för dessa personer i deras respektive ursprungsland. män, kvinnor 2011. av de manliga läkarna var utrikes födda män. Samma procentsats gällde för de kvinnliga läkarna. Källa: SCB 2012f s. 7. 31European Commission 2009 s. 33. 32EIGE 2013 s. 61. Mäns betalda och obetalda arbete 6.2.6En låg andel män väljer omsorgsyrken När vi studerar de 30 vanligaste yrkena 2011 närmare finner vi bl. a. att den manliga andelen undersköterskor och sjukvårdsbiträden är , förskollärare och fritidspedagoger , övriga sjuksköterskor , barnskötare m.fl. , vårdbiträden, personliga assistenter samt skötare och vårdare 26 procent.33 Vi kan alltså se att det är en jämförelsevis låg andel män som väljer omsorgsyrken. Detta gäller dock inte läkare som också får anses ha ett slags omsorgsyrke. Hinder för rekrytering av män till omsorgsyrken har bl.a. hävdats vara34: rekryteringskampanjer och skolböcker är ofta inriktade mot flickor och kvinnor det är inte bara män utan även kvinnor som finner omsorgs- yrkena mindre attraktiva män som väljer könsotraditionellt riskerar att mötas av fördomar och stereotyper det finns få manliga kolleger. Som skäl för att det viktigt med män i omsorgsyrken har man bl.a. framhållit35 att den könsuppdelade arbetsmarknaden i håller kvar och begränsar den enskildes möjligheter i arbetslivet man bör sträva efter att omsorgssektorn avspeglar befolkningens sammansättning. rekrytering av män till omsorgssektorn är en möjlig åtgärd för att motverka arbetslöshet bland män. En kommentar till den sista punkten är att rekryteringen inte kan motiveras av endast arbetslöshetsskäl. Givetvis krävs rätt utbild- ning och rätt kompetens även för denna typ av yrken. Vid jämförelse inom EU-27 avseende låg män strax över genomsnittet vad gäller care workers.36 (Vi återkommer till frågan om äldreomsorg i avsnitt 6.2.13.) 34Nordiska ministerrådet 2012. 35Nordiska ministerrådet 2012. 36Care workers = home helpers in elderly care and care workers and teachers in pre-primary service. Mäns betalda och obetalda arbete 6.2.7Män är i betydligt högre grad än kvinnor anställda i privat sektor Män är i betydligt högre grad än kvinnor anställda i privat sektor och andelen ökar för både män och kvinnor.37 Detta är framförallt relaterat till privatisering av delar av den offentliga sektorn. Medan det 2012 t.ex. fanns 1 440 000 privat fast anställda män var 870 000 kvinnor privat fast anställda. Och medan det fanns 280 000 fast anställda män i offentlig sektor fanns det 780 000 fast anställda kvinnor i sektorn.38 Detta knyter väl samman med att kvinnor så kraftigt dominerar inom vård, skola och omsorg. En effekt av dessa olika sektorsval är att männens arbete är klart mer konjunkturberoende, något som visade sig bl.a. i 1990-tals- krisen.39 6.2.8En liten andel män är hemarbetande Störst skillnad mellan könen när det gäller personer 20–som inte tillhör arbetskraften råder i gruppen hemarbetande. Endast 3 000 män (0,av befolkningen i åldern 20–) jämfört med 51 000 kvinnor (1,) var hemarbetande 2012.40 I detta sammanhang är det värt erinra om den enorma förändring som skett i samhället och som vi delvis åskådliggjort ovan (figur 6.3). var en stor andel av de gifta kvinnorna hemarbetande (hemmafruar). 6.2.9Män arbetar i lägre grad än kvinnor som tidsbegränsat anställda