sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — (2008), Hedersrelaterade traditioner i en svensk kontext – en studie av omhändertagna flickor. 22SKR , årsstatistik 2012. De vanligaste anledningarna var fysiskt och/eller psykiskt våld eller hot och förföljelse. Enligt verksamhetschefen var situationen densamma . Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck var ändå maka eller före detta maka.23 När läns- styrelserna gjorde en stickprovsundersökning bland skyddade boenden för personer utsatta för hedersvåld var merparten av dem som vistades på ett skyddat boende kvinnor . Många var gifta och hade barn med sig.24 Hbtq-personer är en särskild utsatt grupp, dels för att de utöver andra former av förtyck riskerar att utsättas för försök till omvän- delse, dels för att skyddsutbudet kan vara begränsat.25 Såväl kyskhetsnormer som graden av frihet i val av äktenskaps- partner har alltså använts som försök att ringa in och mäta före- komst av hedersrelaterade begränsningar. Utöver det har framför- allt ålder använts som avgränsning. De kvantitativa studier som har gjorts har alla utgått från ungdomar, men i olika åldersindelningar. efterfrågade och länsstyrelserna en nationell kartläggning som utgår från gemensamma definitioner och indelningar av materialet.26 och studier respektive 2009 kan till viss del sägas vara ett svar på den efterfrågan, då de båda är viktade för att vara nationellt representativa samt utgår från en gemensam avgränsning i form av frihet i val av äktenskapspartner. Däremot har de olika åldersintervall. Deras avgränsning innebär också att de missar framförallt vuxna kvinnor. Om man utgår från och nationellt viktade studier samt de lokala kvantitativa studierna från och hamnar medeltalet på av de unga från högstadiet upp till . Det skulle innebära över 100 000 personer bara bland unga.27 Utöver det tillkommer alltså utsatta vuxna. Eftersom vuxna inte har inkluderats i tidigare kvan- 23Belfrage, F. och Strand, S. (2010), Strukturerad bedömning av risker vid hot och trakasserier vid hedersrelaterad brottslighet. Dotter var det vanligaste, . Majoriteten () av de utsatta var kvinnor, och de hade sitt ursprung i huvudsak i . I alla fall utom ett var de huvudsakliga förövarna män. Inte sällan ansågs hela eller delar av släkten/familjen vara delaktiga. Antalet fall var 56. Urvalet är alltså väldigt begränsat. 24Länsstyrelserna (2011), Skyddat boende för hedersvåldsutsatta personer – en slutrapport av en nationell kartläggning. 25Endast ett fåtal boenden tar emot killar, vilket är problematiskt då hotbilden för hbtq- killar uppväxta med hedersnormer är mycket allvarlig. Omvändelseförsök kan innebära allt från psykologbehandling till djävulsutdrivning eller tvångsgifte. , och , H. (2011), HBT och heder. 26Socialstyrelsen och länsstyrelserna (2005), Nationellt konsultativt stöd för socialtjänst och andra verksamheter i arbetet mot hedersrelaterat våld, s. 20. av åldersgruppen 15–25 var 124 398 personer , enligt SCB:s befolkningsstatistik. Årtalet är valt eftersom två av studierna gjordes det året (de övriga två 2012 samt 2007). Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck titativa studier är det mycket svårare att uppskatta hur många som utsätts för hedersrelaterat våld eller förtryck. Det gör det också svårare för samhället att bedöma behovet av insatser. 5.3.2Uppdrag till Brå att kartlägga omfattningen bland unga och vuxna För att få en adekvat bild av omfattningen av såväl den s.k. vardags- hedern som av de allvarligare formerna av hedersrelaterat förtryck och våld behövs en större kvantitativ studie. Kartläggningen ska ta hänsyn till att såväl flickor och pojkar som kvinnor och män, inklusive hbtq-personer, utsätts för förtryck i hederns namn. Nat- ionella samordnaren föreslår att regeringen ger Brå i uppdrag att genomföra kartläggningen. Förslag: Myndigheten för ungdoms– och civilsamhällesfrågor uppdras att arbeta fram en modell med interkulturella vägledare som kan användas i skolor där särskilt behov kan antas finnas. Modellen ska utvärderas . Bedömning: Att förebygga våld i nära relationer bör ses som en målsättning i samhällsorienteringen för nyanlända. Orienteringen bör ge utrymme för värderingsfrågor kring våld i nära relationer, barnuppfostran och jämställdhet. Personer bör ha rätt till samhällsorientering. Interkulturalitet beskriver ett ömsesidigt utbyte, en interaktion, mellan människor med olika utgångspunkter och referensramar. Arbetssättet bygger på erkännande, självreflektion och ömsesidigt lärande. Syftet är att hitta lösningar för att hantera olikhet inom ramen för grundläggande demokratiska värden och utifrån inter- Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck nationella konventioner om mänskliga rättigheter.28 Interkulturella arbetssätt kan användas i det förebyggande arbetet mot våld och begränsningar i hederskontext. Ni måste prata med våra föräldrar, inte bara lägga det på oss Nationella samordnaren har vid olika tillfällen träffat ett trettiotal ungdomar med erfarenhet av hedersrelaterade begränsningar. De vittnade om att det svenska samhället lägger ett tungt ansvar på barnen att försöka förklara majoritetssamhällets normsy- stem för den äldre generationen.29 Det var ett starkt önskemål från ungdomarna att vuxenvärlden måste prata med deras föräldragene- ration. värdesystem skiljer sig på flera sätt från andra delar av världen, framförallt när det gäller graden av sekularisering och indi- vidualism.30 En del invandrade föräldrar har ingen riktig kontakt med etniskt svenska familjer i vardagen. Sammantaget riskerar det att leda till missuppfattningar om varandra, som att svenska föräldrar inte har några regler för sina barn.31 Barnens situation blir ofta att de känner att de hamnar i kläm mellan det svenska majori- tetssamhället och släktens uppfattningar. För den som dessutom är uppvuxen i en familj där yngre självklart förväntas lyda äldre kan det bli ännu svårare att hävda sin egen rätt. Frustrationen hos barn och föräldrar i denna situation leder i värsta fall till våld och för- tryck. I kombination med alla utmaningar som migrationen och den nya samhällspositionen som invandrare ställer en nyanländ inför kan det uppstå slitningar som skulle kunna förebyggas i större utsträckning. Det är viktigt att det finns en formaliserad möjlighet att öka förståelsen och diskutera värderingsfrågor på ett förtroen- 28Lahdenperä, P. (2008), Interkulturellt ledarskap: förändring i mångfald. 29Ungdomarna kom från , och och var aktiva i Fryshusens verksamhet Sharaf hjältar och hjältinnor. 30Vilket illustreras i Inglehart, R., och Welzel, C., Cultural map of the world 2005-2008. 31En situation som bl.a. beskrivits inom , i Goda exempel på förebyggande av hedersvåld (2011), i , M-T (2011), Utvärdering av projektet Du har huvudtollen i ditt eget liv. samt i i Five Aarset, M., och , M. (2009), Foreldreskap og ungdoms livsvalg i en migratjonskontekst. (2011), Goda exempel på förebyggande av hedersvåld, beskrivs hur socialsekreterare i inom projektet villkor bl.a. använde familjecentralens föräldrautbildningar som en plattform där familjer som remitterats till dem kunde träffa personer med annan etnisk bakgrund, även svensk. Föräldrarna hade annars ingen vardaglig kontakt med svenskar och bar med sig många fördomar och missuppfattningar om den svenska synen på föräldraskap. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck Man måste få möjlighet att diskutera negativa sidor av de egna normerna utan att för den skull uppleva att de goda sidorna ifrågasätts, men också kunna ta upp positiva och negativa aspekter av det svenska majoritetssamhället. Tre områden där nationella samordnaren tror att sådana dialoger skulle kunna föras är genom en utvecklad samhällsorientering, interkulturella föräldragrupper och föreslagna interkulturella vägledare i skolan. Samhällsorienteringen ska ge den som är ny i grund- läggande förståelse för det svenska samhället. Där ingår kunskap om individens rättigheter och skyldigheter, att bilda familj och leva med barn i . Tyngdpunkten ska enligt förordningen ligga på de praktiska aspekterna av ett liv i Sverige.32 Det innebär att det kan bli svårt att få utrymme för konstruktiva diskussioner kring käns- liga ämnen som barnuppfostran. utvidgades målgruppen för samhällsorientering till att även gälla den stora gruppen anhöriginvandrare.33 Även om det är kommunerna som har det operativa ansvaret ska länsstyrelserna enligt lag främja samverkan mellan berörda kommuner och myn- digheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända.34 De personer som utbildar i samhällsorienteringen benämns sam- hällskommunikatörer. Dessa ska ha pedagogisk kompetens och kunskap om såväl det svenska samhället som deltagarnas ursprungs- land och språk. Samhällskommunikatörerna är i regel endast anställda på timbasis av varierande omfattning. Det gör att omsätt- ningen är hög, och att det inte alltid är lätt att säkerställa kompetens- utvecklingen. Såväl kommuner som länsstyrelser har pekat på detta problem.35 Den resurs som samhällskommunikatörerna utgör skulle kunna användas mer effektivt. Nationella samordnaren föreslår att 32 3 § förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 33 Se lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 2012/13:63. Utvidgningen kommer att gälla för vissa nyanlända invandrare som inte omfattas av målgruppen i lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (2010:197). Samhällsorienteringen ska främst gälla nyanlända anhöriginvandrare som har fyllt 18 men inte och är folkbokförda i en kommun. 344 och 5 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 35Länsstyrelserna (2014), Samhällsorientering för nyanlända. Länsstyrelsernas gemensamma redovisning. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck länsstyrelserna undersöker om man i lämpliga fall skulle kunna använda samhällskommunikatörerna som interkulturella vägledare i föräldrastödsprogram parallellt med deras uppdrag för vuxen- utbildningen. Våldsperspektiv saknas i samhällsorienteringen I princip finns möjlighet till diskussion kring exempelvis barn- uppfostran och jämställdhet inom samhällsorienteringen. Men signaler från olika projekt, ungdomar, praktiker och integrations- samordnare visar att det inte verkar ges utrymme för diskussion kring känsligare frågor som föräldraskap i nämnvärd omfattning i samhällsorienteringen. Detta beror till viss del på att tyngdpunkten enligt förordningen ska ligga på den praktiska aspekten av att leva i . Eftersom dessa komplicerade och ofta känsliga frågor är så pass viktiga för att förebygga problem måste de ges större utrymme. I förordningen som innehåller föreskrifterna för samhälls- orienteringen sägs ingenting om att samhällsorienteringen kan eller ska verka förebyggande mot våld i nära relationer.36 Enligt nationella samordnarens bedömning är det viktigt, inte minst ur ett barnperspektiv, att samhällsorienteringen även syftar till att före- bygga våld i nära relationer. Det innebär också att värderingsfrågor kring exempelvis barnuppfostran och kvinnor och mäns lika rättigheter behöver ges större utrymme. En grupp som överhuvudtaget inte nås av samhällsorienteringen är personer . Vid utökandet av de målgrupper som omfatta- des påpekade flera remissinstanser det problematiska i att äldre inte fick rätt till detta, men begränsningen motiverades med att syftet med samhällsorienteringen är etablering i arbetslivet. Det ansågs också önskvärt att åldersgränsen överensstämde med den i etablerings- lagen.37 Nationella samordnaren menar att även om etablering i 36Därför är det kanske inte förvånande att länsstyrelserna inte nämner våld, hedersproblematik eller förebyggande arbete i sin redovisning. Länsstyrelserna (2014), Samhällsorientering för nyanlända. Länsstyrelsernas gemensamma redovisning. 2012/13:63, s. 19 f. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck arbetslivet är ett ytterst viktigt mål bör samhällsorienteringen också syfta till att förebygga problem som exempelvis våld. Därför bör även äldre omfattas. I förarbetena noterades särskilt att det inte finns något som hindrar kommunerna att på eget initiativ erbjuda samhällsorientering även till personer som är . Nationella samordnaren vill uppmana till sådana initiativ. 5.4.2Interkulturella vägledare och föräldrastödsprogram Många har uttryckt att det skulle behövas fler mötesplatser som ger utrymme att diskutera frågor kring exempelvis föräldraskap. Ett exempel på sådant arbete är Kvinnojouren i Skruvprojekt, som har bedrivit våldsförebyggande arbete i ung- domars miljöer . Syftet med är att före- bygga hedersrelaterat våld och förtryck, tvångsäktenskap, köns- stympning, subkulturer, diskriminering och utanförskap genom förebyggande metoder som utgår från mänskliga rättigheter, föräldrasamverkan och barnens identitetsutveckling.38 I projektet beskrivs en djup önskan hos många ungdomar om att någon ska prata med deras föräldrar. Hos föräldrarna i projektet fanns samti- digt ett stort behov av att få diskutera ämnen som våld i nära relat- ioner, bra och dåligt i olika kulturer, utvecklingssamtal, sex- och samlevnadsundervisning i skolan och liknande.39 En erfarenhet från projektet är, att det går att nå fram till föräldrar som lever i en hederskontext och förändra traditioner som är skadliga, men att det kräver ett långsiktigt och processinriktat värdegrundsarbete i dialog mellan samhället och familjerna.40 Det finns flera exempel på att det finns ett behov. När Kvinno- och tjejjourers () inom projektet barnens perspektiv genomförde samtalsgrupper och träffar med totalt 1 600 utlandsfödda föräldrar i och Malmös för- Kvinnojouren i är huvudman för projektet. driver man två projekt, det ena är ett nationellt projekt , kyskhetskultur och rätt till eget liv som involverar i , i och i . Det andra är ett lokalt projekt i med interkulturellt perspektiv som involverar SFI, förskola och skola. 39Slutrapport delprojektet på SFI/Vuxenutbildningen. 40Slutrapport med barnen i centrum. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck orter fanns ett stort intresse för handfasta tips och råd. Många uttryckte att de i samtalsgrupperna sedan de kom till har haft möjlighet att diskutera frågor om barnuppfost- ran, föräldraskap och relationer.41 stadsdelsför- valtning driver ett föräldrastödsprogram som heter Att vara förälder i . Projektet syftar till att ge föräldrar ökad kunskap om det svenska samhällets värdegrund och lagar som de också kan få stöd i vardagens problem, så att den nya tillvaron i kan kännas begriplig, hanterbar och menings- full.42 Båda uppläggen är exempel på processinriktade dialogprogram som ska motivera föräldrar att ta hjälp från samhället vid behov, informera om barns rättigheter och diskutera möjligheter och svårig- heter med att vara förälder i . Nationella samordnaren föreslår därför, att länsstyrelserna ska bistå kommunerna att i samarbete med den ideella sektorn verka för interkulturella föräld- rastödsprogram. Interkulturella vägledare i skolorna Den statliga utredningen om hedersrelaterad problematik i skolan framhåller att det är bra om man kan involvera moders- målslärare eller andra flerkulturella personer som brobyggare eller kulturförmedlare. Detta för att kunna göra de grundläggande värdena i svensk lagstiftning begriplig för familjer, men också för att till skolan kunna förmedla sådant som föräldrarna upplever som problematiskt.43 Starka hedersnormer hos en familj kan göra att ett barn hamnar i konflikt mellan hemmet och skolans värdegrunder, särskilt om det finns missuppfattningar mellan skola och familj. Efter- som skolans personal, och i synnerhet elevvårdspersonalen, har en unik möjlighet att arbeta förebyggande såväl som att upptäcka utsatta är det viktigt att ha kunskap om hedersrelaterat våld och 41Metoden Ur barnens perspektiv grundar sig i ett projekt som SKR drev 2008–2012. Inom projektet utvecklades och genomfördes föräldrastödsprogram med fokus på våld i nära relationer, barnuppfostran och barns rättigheter. Flera av de som deltog i samtalen kan ha varit anhöriginvandrare, som alltså tidigare inte behövde ges samhällsinformation utan förväntades få det av sina anhöriga. 42Slutrapport vara förälder i . i , dnr 801-17353- 2012. Trots att det är som håller i föräldracirklarna så har det haft hög grad av närvaro, vilket är intressant med tanke på den skepsis som kan finnas inför . 43SOU 2010:84, Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps-och forskningsöversikt. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck begränsningar.44 Kunskap kan för lärarnas del handla om att stärkas i sin yrkesroll när det gäller gränssättning kring eleven, men också att hitta former för en föräldradialog som når fler.45 Elevvården kan ha behov av ett samarbete med socialtjänst, polis, åklagarmyndighet och ideella föreningar för att känna tillförsikt att söka hjälp och stöd.46 Ett exempel på ett sådant interkulturellt arbetssätt finns i . Där har ett projekt med så kallade IDA- vägledare permanentats.47 Dessa fyrtiotalet vägledare är socio- nomer, lärare eller kulturarbetare och arbetar med familjestöd på skolor i kommunen. Teamet var från början till för att höja studie- resultaten på vissa skolor. Utifrån fokusområdena språk, familje- stöd, kultur och idrott arbetar man för att ta ett helhetsgrepp runt elevens hela situation. arbetar för att försöka hitta nya sätt att underlätta dialogen mellan skolan, förskolan och hemmen. Det kan praktiskt innebära att lära både barn och pedagoger konfliktlös- ning, att på olika sätt förmå föräldrar om att vara med på föräldra- möten, att få hjälp av en imam för att hitta vägar för att föräldrar ska kunna acceptera könsblandade bad. Mer övergripande sitter de med i skolornas ledningsgrupp och elevhälsoteam och arbetar för att skapa arbetssätt som kan förbättra kommunikation och resultat på skolan. lämnar teamet skolan. Vägledarna, som ofta själva har en kulturell minoritetsbakgrund, blir en länk mellan skolan/förskolan och hemmen.48 Utöver höjda studieresultat för utlandsfödda barn49 och förändrade arbetssätt på skolorna har IDA-enheten också fått till stånd ett större samarbete i kommu- nen, såväl mellan olika nämnder som socialtjänst, föreningsliv och 44Länsstyrelsen i (2010), Om våld i hederns namn. 45Högdin, S. (2007), Utbildning på (o)lika villkor - om kön och etnisk bakgrund i . Avsaknaden av en djupare kunskap om skolan och dess pedagogiska verksamhet kan göra att föräldrar distanserar sig från en skola som de ändå inte förstår sig på. , A., (red.) (2008). Vi lämnar till skolan det käraste vi har: om samarbete med föräldrar, en relation som utmanar. 46Tris (2012), Trippelt utsatt. Hedersrelaterat förtryck och våld bland ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning. I rapporten konstateras att skolor i de kommuner där det fanns ett utarbetat samarbete tenderar att söka hjälp och stöd i större utsträckning. 47IDA står för Inkludering, Delaktighet, Aktivitet. 49Andel som uppnått målen i alla ämnen i åk 9 bland utlandsfödda barn. Sedan starten har andelen höjts med och ligger nu högre än riket. Däremot är det bara tre av tolv skolor som lyckats vända en negativ trend när det gäller behörighet till gymnasiet hos samtliga elever. Resultaten från lägre årskurser när det gäller måluppfyllelser eller trygghetsskattning är bättre. Det är emellertid viktigt att framhålla att man har arbetat med alla barn. Rapport läsår 2011-2012, . Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck kvinnojour.50 Det finns gemensamt samråd och det har tagits fram en gemensam stödja ungdomar som utsätts för eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat förtryck och våld. I finns s.k. minoritetsrådgivare i skolor med stor etnisk blandning.51 De ska arbeta förebyggande mot allvarliga begränsningar av ungas frihet och främja goda uppväxtmöjligheter för barn och unga. Minoritetsrådgivarna ska bidra med konkret rådgivning, uppföljning och fungerande rutiner kring frågor som rör tvångs- äktenskap och relaterad problematik och skapa förebyggande elev- och föräldranätverk. De ska också bidra till ett tätare samarbete mellan skolan, det offentliga och frivilligorganisationerna.52 I finns ett metodstöd för att skapa en konstruktiv dialog med föräldrar i ett mångkulturellt sammanhang.53 Regeringen har inom strategin för romsk inkludering tilldelat medel till s.k. romska brobyggare. Dessa ska ha romsk språk– och kulturkompetens och fungera som en länk mellan enskilda och myndigheter.54 Det finns alltså goda exempel. Arbete mot hedersrelaterade begräsningar kan innebära att elevernas betyg höjs.55 Nationella samordnaren vill understryka vikten av kunskap om hedersrelaterade begränsningar och förtryck bland skolans personal. Att arbeta för jämställdhet, demokrati och barns rättig- heter är redan centralt i skolans uppdrag.56 Ett antal handledningar och annat material för skolan har tagits fram, bland annat av i ,57 kvinno- och tjejjour,58 50En A4 lång lista med aktörer som samarbetar med presenteras i Rapport läsår 2011-2012, s. 8. 51Se /no/Tvangsekteskap/Minoritetsradgivere Även Five Aarset och (2009). 52Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (2013), Handlingsplan mot tvangsekteskap, kjönnslemlestelse og alvorlige begrensninger av unges frihet (2013-2016). Minoritetsrådgivare testades först som pilotprojekt, och fick sedan förnyat uppdrag då de ska utvärderas. Uppdraget ligger under Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi), en myndighet underställd Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (BLD). IMDi:s övergripande funktion är att genomföra integrationspolitiken. 53Alfakir, N. (2010), Föräldrasamverkan i förändring. 54Regeringskansliet (2014), Medel till avseende insatser för romsk inkludering. A2014/1285/DISK. 55Rapport läsår 2011-2012, . (2013), Förebygga hedersrelaterat våld- hur gick det? 56Skolverket (2011), Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. 57Länsstyrelsen i (2013). Om våld i hederns namn. och socialtjänst om skyldigheten att se och hjälpa utsatta. 58Holmberg Armijo, , A., , M., , J. (2012), Lås upp begränsande normer. Metodmaterialet syftar till samtal kring genus, sexualitet och heder utifrån ett normkritiskt förhållningssätt, med de mänskliga rättigheterna i fokus. Lås upp är en del av projektet 101 tillsammans, som med finansiering av i och Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck ,59 Brå och polisen.60 publicerade ett utbildningsmaterial 2013.61 har ett regeringsuppdrag att motverka hedersrelaterad problematik i skolan.62 De har bland annat tagit fram en fortbildning och stödmaterial för rektorer.63 Även om det är mycket viktigt att känna till mekanismerna bakom och uttrycken för hedersrelaterat förtryck så kan man arbeta för att motverka förtryckande normer, ryktesspridning, mobbning eller annan form av kränkande behandling utan att expli- cit koppla det till heder. Det är något som alla kan ha nytta av, vilket exempelvis Lås upp i har visat.64 Funktioner liknande IDA-teamet i är positiva praktiska exempel på interkulturella arbetssätt som både syftar till att värna utsatta och till att främja dialog mellan hem, skola och elev. Nationella samordnaren föreslår därför att Myndigheten för ungdoms– och civilsamhällesfrågor får i uppdrag att arbeta fram en modell med vägledare, exempelvis med IDA-arbetet som förebild, att användas i skolor där särskilt behov kan antas finnas. Modellen ska utvärderas . har bedrivit utbildningsverksamhet på skolor och fritidsgårdar i . , A., (2012), En utvärdering av projektet 101 tillsammans: ett normkritiskt projekt med fokus på jämställdhet, mångfald och rättigheter. 59Rädda Barnen och i , Det handlar om kärlek med konceptet Kärleken är fri och webbplatsen har särskilt fokus på att förebygga tvångsäktenskap. 60Brå, polisen och Polismuseet, hedersrelaterad-brottslighet