sou · H2B384d4 · 2014-12-09 00:00:00 — Med en fortsatt utveckling med utökad timmätning (utifrån samma grunder som de 2 miljoner kunderna) ökar antalet redan timmätta kunder märkbart . En anledning till ökad hastighet för utrull- ning av timmätning skulle kunna vara förändringar i regelverket29310F . Utgående från dessa förutsättningar sammantaget har beslutet varit att inte ta med kostnaderna för mätarna i detta alternativ. En viktig förutsättning för beräkningsalternativ 3 är att inför- andet av det aktuella förslaget (timmätning för elnätsföretag) sker i ett längre tidsperspektiv. Vid införande exempelvis vid halvårs- skiftet 2015 anses alternativet inte vara relevant. Detta på grund av en långsammare utvecklingstakt för timmätning av anledningar oberoende av vårt förslag. Diodmätning kräver kommunikation via WiFi. Detta kan vara ett problem exempelvis för kunder i flerbostadshus där elmätarna kan vara placerade i källaren och kunden kan ha svårt både med till- gång till mätaren och WiFi. Av denna anledning har av kunderna i diodmätarfallen istället kostnadsberäknats utifrån vanlig mätning. I scenariot med 1 000 000 kunder är antagandet att utrullningen påbörjas med diodmätare (utifrån att kostnaden är lägre) men att allt eftersom takten ökar så övergår mätningen till vanlig mätning och kostnaden för diodmätning blir då så kallad gammal kostnad (sunk cost). 8Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 9Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 10Exempel på detta är t.ex. aktuella förändringar i 4 kap. 1 § och 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). Förändringarna handlar bl.a. om att elnätsföretagens nättariffer ska utformas på ett sätt som är förenligt med ett effektivt utnyttjande av elnätet. Utöver val av scenarier i en kostnads- och nyttoanalys måste ett antal antaganden göras. Antaganden som i olika omfattning påverkar resultatet. För att fånga upp svårigheten i att göra antaganden över framtida kostnader/nyttor har en känslighetsanalys genomförts där kostnaden för diodmätning har höjts och nyttan har sänkts . De tre beräkningsalternativens kostnads- och nyttoposter utreds och beräknas med de tre kundutrullningsnivåerna, 10 000, 100 000 och 1 000 000 kunder . Resultatet visar följ- ande: nyans avser diodmätning. nyans i del av cell avser diodmätning under del av tid. Ett enda beräkningsfall visar en förlust. Det är alternativ 1 avseende en utrullningsnivå på 1 000 000 kunder, här uppgår förlusten till . Den främsta anled- ningen till detta är de tillkommande kostnaderna för utbyte av mätare som inte klarar timmätning, koncentratorer och system- anpassningar. I beräkningsalternativ 2 visar beräkningarna, att om ytterligare 1 000 000 kunder är aktiva och timmäts från dagens nivåer, så kan besparingspotentialen uppgå till nästan . Resultatet för beräkningsalternativ 3 visar låga kostnader för samtliga utrullningsnivåer . Detta förklaras av att kostnaderna endast ligger i systemanpassningar och inte i kapitalintensiva tekniska komponenter. Kostnaderna för dessa komponenter faller istället på elnätsföretagen av andra anledningar. Med 1 000 000 kunder som timmäts i beräkningsalternativ 3, blir kostnaden , vilket gör detta alternativ till det klart billigaste. Nyttan i form av besparingspotential är hela större än kostnaden för detta alternativ. Tidsperspektivet för inför- ande är en osäkerhet. Det finns förändringar i regel- verket29411F som till sin karaktär kan driva fram mer timmätning. Reglerna stipulerar dock ingen teknisk lösning. Rådets bedömning är att förändringstakten kommer att vara relativt hög och att kan en betydande ökning av timmätning ske. För att nyansera och se hur vissa av de antagna kostnads- och besparingsposterna slår på kalkylerna redovisas också en känslig- hetsanalys. Eftersom många av posterna försöker förutspå kost- nader/besparingar , finns det alltid en osäkerhetfaktor. Det är generellt lätt att underskatta kostnader och överskatta besparingar. För att nyansera detta har två särskilda poster valts ut och justerats. Den första är kostnaden för diodmätare: per styck Det kan diskuteras huruvida kostnaden för diodmätare är något underskattad med tanke på eventuella installationskostnader. Även om det är kunden som tar ansvar för installationen kommer det sannolikt att krävas support från elnätsföretaget eller av elnäts- företaget utsedd entreprenör (energitjänsteföretag) för att kunden 11 4 kap. 1 § och 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). ska kunna få igång utrustningen och kommunikationen. Detta san- nolikt både per telefon (för de flesta) och via besök. Därför antas istället kostnaden per diodmätare stiga . Kostnaden blir således per mätare. Detta gäller även beräknings- alternativ 2, där kostnaden ökar från till för fallet med 1 000 000 nya kunder. Den andra posten är besparingspotentialen för elnätsföretagen: per kund och år. Det kan argumenteras om den beräknade nyttan för elnätsföre- tagen och för kunder som har timmätning är för optimistiskt antagen. Gemensamt för många av posterna som presenteras i denna rapport är att en viss osäkerhet alltid kommer att finnas. Därför har även här valts att justera ner denna post per kund och år. Besparingspotentialen blir således per kund och år. Källa: , nyans avser diodmätning. nyans i del av cell avser diodmätning under del av tid. Justeringarna för de utvalda posterna visar förändringar för alla utrullningsnivåer, men med varierande storlek. känslighetsanalysen visar att skillnaderna i besparing dock är begränsad. För beräkningsalternativ 1 var besparingspotentialen i princip oförändrad för 10 000 och 100 000 kunder, medan det förekom en minskning av besparing på för 1 000 000 kunder. På kostnadssidan för beräkningsalternativ 1 ökade kostnaderna för 10 000 kunder med och för 100 000 kunder med . För utrullningsalternativet med 1 000000 nya kunder ökade kost- naderna med . Tittar man på nettoresultatet av kostnad- erna och besparingarna istället, visar det sig för 10 000 och 100 000 kunder, att den positiva siffran minskar med cirka en tredjedel. framgår att för 1 000 000 kunder försvagas det redan negativa resultatet med ytterligare till -(-). För beräkningsalternativ 2 var besparingspotentialen i princip oförändrad för 10 000 och 100 000 kunder, medan potentialen minskade för 1 000 000 kunder med . På kostnads- sidan såg vi en marginellt ökande kostnad för 10 000 kunder, medan ökningen var för 100 000 kunder. För fallet med 1 000 000 nya kunder ökade kostnaderna efter känslighetsanalysen med . Resultatet mellan kostnaderna och besparingarna för 10 000 kunder minskade något. För 100 000 kunder reduceras det positiva resultatet från till . För utrullnings- alternativet 1 000 000 kunder ändras resultatet från till Beräkningsalternativ 3 är oförändrat eftersom de nya para- metrarna i känslighetsanalysen inte påverkar detta alternativ. För att medvetandegöra kunderna om de möjligheter som förslaget innebär behövs information. Rådet gör bedömningen att ett visst ansvar för detta åvilar elnätsföretagen, men också Energimarknads- inspektionen. Myndigheten arbetar inom området kundinforma- tion för att bidra till mer medvetna och aktiva kunder och öka kunskapen genom att sprida information om regelverken bl.a. på elmarknaden. Rådet föreslår att inriktningen för ikraftträdandet bör vara . Någon särskild övergångsbestämmelse bedöms inte behövas. Vissa frågor behöver dock regleras på föreskriftsnivå. Med referens till den långsamma utvecklingen av timpriskopp- lade elavtal har rådet gjort bedömningen att ett förslag som ger alla som så önskar rätt till information om timvärden inte kommer att innebära en omedelbar och stor ökning av efterfrågan om detta. Elnätsföretagen bör dock ges en rimlig tid för att planera inför- andet av förändringen så att kostnaderna för införandet kan begränsas. Avslutningsvis gör rådet bedömningen att regleringen överens- stämmer med och inte går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslaget är i linje med EU-lagstiftningen exempelvis elmarknadsdirektivet295F12 och energi- tjänstedirektivet29613F . Det senare främjar särskilt utvecklingen av energitjänster, laststyrning och dynamisk prissättning. Resultatet av den ekonomiska konskevensanalysen visar ett positivt ekonomiskt resultat för kunderna och elnätsföretagen samman- taget och även känslighetsanaslysen uppvisar ett positivt resultat. Med hänsyn till den långsamma utvecklingen av timpriskopp- lade elavtal gör rådet bedömningen att ett förslag som ger alla som så önskar rätt till timvärden inte kommer att innebära en omedelbar och stor ökning av efterfrågan på information om timmätvärden, men att det kan bidra till en positiv utveckling över tiden. 12Europaparlamentets och rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG (elmark- nadsdirektivet). 13Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. Införande av obligatorisk timmätning för samtliga elkunder hade kunnat vara ett alternativ till rådets förslag, men det hade inneburit helt andra kostnadsnivåer bl.a. för kommunikationen för insamling av mätvärden. Syftet med förslaget är att skapa medvetenhet om energi- användningen, utan krav på timavtal, vilket förväntas kunna leda till en mer effektiv användning. Avsikten är inte att informationen ska ligga till grund för avräkning och debitering och det specificeras inte heller på vilket sätt informationen tas fram. Trots positivt netto för förslaget innebär det en kostnad för el- nätsföretagen. Den är beroende av hur stor efterfrågan om informationen blir från kunderna. Detta är dock något som elnäts- företagen måste hantera till följd av timmätnings- reformen som infördes . Det sätt som elnätsföretaget väljer att uppfylla informations- kravet kommer också att påverka kostnadsbilden och den arbets- insats som kommer att krävas för att uppfylla kravet på informa- tion. Här ger den ekonomiska analysen vägledning om vilka kost- nader som kan bli aktuella beroende på hur elnätsföretaget väljer att gå till väga. Rådet bedömer att det i den pågående utvecklingen finns flera olika skäl och drivkrafter som leder till att elnätsföretagen kommer att arbeta för utökad timmätning och att timmätning kommer att bli allt vanligare. Rådet gör också bedömningen att förslaget är av intresse även från samhällets perspektiv då införandet av denna informations- möjlighet till kunderna förväntas leda till en mer effektiv och med- veten elanvändning. Det kan även uppfylla politiska målsättningar om att stärka kundinflytandet samt bidra till samhällsvinster genom ökad efterfrågeflexibilitet. Kostnaderna för elnätsföretagen bör också vägas mot de för- väntade positiva effekterna för kunderna och marknadens funktion. Ett av huvudsyftena med en övergång till timmätning är att begränsa effektuttaget. Analyser297F14 i samordningsrådets arbete visar att elnätstarifferna kan vara en starkare styrsignal för efterfråge- 14 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekten av olika förändringar i regelverk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. flexibilitet än elpriserna vilket är ytterligare ett skäl att kunna ta del av timmätvärden utan kravet på elavtal. Om tillräckligt många uttagskunder bidrar till minskade effekt- toppar kommer detta att i viss mån minska elnätsföretagens behov av investeringar i näten. 7.1.2Konsekvenser av samordningsrådets övriga förslag Kommittéförordningens krav på konsekvensbeskrivningar är följ- ande: Enligt 14 § kommittéförordningen skall utredningen redovisa om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda samt en beräk- ning av dessa konsekvenser. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt, ska även dessa redovisas. Om förslagen innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för det allmänna (stat, kommun, landsting) ska förslag till finansiering lämnas. Enligt 15 § samma förordning ska förslagens konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, sysselsättning och den offentliga servicen, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvin- nor och män samt de integrationspolitiska målen bedömas. I avsnitt 5.3.4 har kostnader och nyttor för smarta elnät redovisats. Av redovisningen framgår att den nytta som generereras av olika smarta elnätslösningar sannolikt är betydligt större än de kostnader som uppstår. Vårt förslag till handlingsplan syftar till att ta tillvara de möjligheter som smarta elnät kan ge så att elnätet lättare kan anpassas till de krav som omställningen av energisystemet medför. Om elmarknaden istället utvecklas på ett mer traditionellt sätt kommer detta sannolikt innebära högre kostnader eller att mål- uppfyllelsen för energieffektivisering och förnybar elproduktion sker i en långsammare takt. Den övergripande utgångspunkten för utredningens arbete har varit att skall eftersträva ett ökat utnyttjande av smarta elnät bl.a. med syfte att nå kvantitativa mål avseende minskad energianvändning och förnybar elproduktion samt ökat kund- inflytande. I handlingsplanen lämnas en rad rekommendationer och förslag som sammantagna ska bidra till att dessa mål nås. Vårt förslag till handlingsplan innebär att flera myndigheter engagerar sig i handlingsplanens genomförande. Uppgifterna omfat- tar vidareutveckling av förslagen i handlingsplanen, analysarbete, ökad samverkan m.m. De förslag vi lämnar innebär ökad fokusering på frågor som bedömts som särskilt betydelsefulla, ompriorit- eringar och i viss mån utvidgade uppgifter. De föreslagna aktivitet- erna bedöms dock rymmas inom ramen för myndigheternas uppdrag även om de behöver formaliseras. De direkta kostnaderna för dessa arbetsinsatser ska också ställas i relation till den nytta och måluppfyllelse som förväntas. Förslaget om inrättande av ett forum för smarta elnät innebär vissa kostnader för staten. Verksamheten bedöms kräva 1–2 hel- tidstjänster och i övrigt stödja sig på underlag från de myndigheter som kommer att medverka i forumet. Därutöver krävs också resurser för att förvalta kunskapsplattformen. De direkta kostnad- erna för forumets verksamhet bedöms uppgå till . Förslaget till handlingsplan och om ett nationellt forum för smarta elnät innebär inga konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, jämställdheten mellan kvinnor och män samt de integrationspolitiska målen. Den fortsatta hanteringen av handlingsplanens rekommenda- tioner och vidareutveckling av åtgärdsförslagen kan dock i ett senare skede komma att kräva bedömningar av konsekvenser för sysselsättning och den offentliga servicen, små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhål- lande till större företag. 8.1Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) 3 kap. Nätverksamhet m.m. Efterfrågeflexibilitet och information till elanvändare 16 b § Om en elanvändare begär det ska en nätkoncessionshavare utan särskild kostnad tillhandahålla information som minst visar elanvändarens förbrukning . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om tillhandahållandet av informationen enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Av paragrafen som är ny följer att elanvändare vid begäran har rätt att få information om sin elanvändning som minst visar förbruk- ningen och att nätkoncessionshavaren har en skyldighet att tillhandahålla denna information. Den merkostnad som uppstår för att tillhandahålla informationen får inte debiteras kunden. Syftet med paragrafen är att förenkla för kunderna att få tillgång till information i form av minst timdata för att skapa medvetenhet och kunskap om den egna elanvändningen. I ett nästa steg kan det leda till en mer effektiv användning genom att stimulera till efter- frågeflexibilitet baserat på elpris och kapacitetseffektiva elnäts- tariffer. Avsikten är inte att informationen ska ligga till grund för avräk- ning och debitering och i paragrafen anges inte på vilket sätt informationen ska lämnas till kunderna. Kravet på information kan exempelvis uppfyllas genom att elanvändaren erhåller timserier. För att uppfylla syftet behöver informationen dock vara enkel och utformad på ett användarvänligt sätt. I andra stycket finns ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om informationsskyldigheten. Det kan exempelvis handla om hur informationen ska utformas och vilken period den ska omfatta. Överväganden och bakgrund finns i avsnitt 4.3.4. Tidpunkten för ikraftträdandet behandlas i kapitel 7. Samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät Ett samordningsråd ska etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om elnätets utveckling och om smarta elnät bland berörda aktörer och i sam- hället i stort. bör dra nytta av de möjligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät, dvs. elnät med högre nyttj- ande av bl.a. informationsteknik vilket möjliggör nya funktioner för elkunderna och ett mer effektivt resursutnyttjande inom kraft- systemet som helhet. Utvecklingen av smarta elnät bidrar till att nå klimat- och energimål och bidrar till en effektivare elmarknad med elkundernas behov i centrum. kan relaterade produkter, tjänster och systemlösningar utvecklas till en svensk tillväxtbransch och bidra till sysselsättning och exportintäkter. ska även utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . ska biträdas av ett kansli. Rådet med tillhörande dialogforum ska ha en bred representation från olika intressenter i samhället. och kunskapsplattformen ska verka till och med . ska rapportera om sin verksamhet . Det samlade förslaget till handlingsplan för smarta elnät ska slut- rapporteras . Efter överenskommelse med företrädare för () och utifrån de specifika behov som identifieras ska dock delar av hand- lingsplanen redovisas tidigare. Smarta elnät (smart grid) – ett samlingsbegrepp för framtidens elnät Intelligenta elnät eller smarta elnät (på engelska smart grid) är ett brett begrepp som beskriver framtidens moderna elnät med större utnyttjande av ny teknik som informationsteknik för kontinuerlig information om energiflöden i elnätet. Därigenom blir det lättare för elproducenter och elkonsumenter att anpassa sin elproduktion och elkonsumtion till prissignaler från marknaden. Hela kraft- systemet kan på det sättet bli mer flexibelt och nätet kan utnyttjas mer effektivt. Detta är inte minst viktigt i en situation då vi ser en allt högre andel icke-reglerbar vindkraft i kraftsystemet. Organisa- tionen för för elmarknaderna (ERGEG) har definierat smarta elnät som "ett elnät som kostnadseffektivt kan integrera beteenden och beslut hos alla användare som är anslutna till det - elproducenter, elkonsumenter och de som är både och - för att garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet". Olika studier visar att smarta elnät både möjliggör och kan minska kostnaderna för en ökad andel förnybar elproduktion och en effektivare elanvändning. kan elkonsumenternas ställ- ning stärkas genom att förutsättningar skapas för dem att bli mer aktiva och på det sättet påverka sina elkostnader. En förutsättning är dock att de nya tjänsterna är användarvänliga och tilltalar kon- sumenterna, vilket är något av en nyckelfråga för att hela utveck- lingen av smarta elnät ska bli framgångsrik. En förutsättning är också att konsumenter och samhället i stort kan ha förtroende för säkerheten i det smarta elnätet. Den nya tekniken ställer nya krav på it- och informationssäkerhet som måste beaktas redan från början. Smarta elnät kan också spela en viktig roll för att under- stödja introduktionen av elfordon i transportsektorn. Slutligen kan modern elnätsteknik även öka förmågan att motstå och hantera störningar och därmed stärka driftssäkerheten generellt och minska risken för elavbrott. har en bra utgångspunkt för att kunna dra nytta av utvecklingen I en internationell jämförelse ligger bra till för att tidigt kunna utveckla nästa generations elnät. () och Verket för innovationssystem () har delfinansierat ett flertal studier och projekt som bidragit till utvecklingen av framtidens tjänster och produkter, bl.a. förstudier för de storskaliga demonstrationsprojekten i och på . ligger i täten inom EU och även i världen vad gäller andelen s.k. smarta elmätare i hushållen. Smarta elmätare är ett begrepp som beskriver elmätare som klarar av mer avancerade funktioner, bl.a. automatisk och högfrekvent distansavläsning av elförbrukning och styrning. I EU som helhet har av hushållen smarta elmätare. I stort sett samtliga svenska hushåll har vad som skulle kunna definieras som smarta elmätare, dock är potentialen för nya tjänster ännu outnyttjad. har också en avreglerad elmarknad med jämförelsevis aktiva och miljömedvetna elkunder som därmed skulle kunna dra nytta av nya tjänster under förutsättning att de utformas på ett för kunderna praktiskt och relevant sätt. Den svenska elkraftsbranschen är redan framträdande i ett internationellt perspektiv. Branschens exportvärde kan jäm- föras med exportvärdet för massa- och pappersindustrin eller järn- och stålindustrin. har vidare fått ett erkännande från EU för sin position inom smarta elnät genom att Kungl. Tekniska högskolan och getts i uppdrag att leda EU:s forsknings- och innovationssamarbete "InnoEnergy" inom smarta elnät och lagring av el. Syftet med samarbetet är bl.a. att skapa nya patent och företag inom området. är även delaktigt i det internationella arbetet kring smarta elnät inom Clean Energy Ministerial, en högnivåprocess som initierats av energi- minister inom ramen för G20 och med deltagande av endast vissa särskilt inbjudna länder. Mot bakgrund av den nytta som smarta elnät kan ge för att bidra till utvecklingen av ett uthålligt energisystem och för att skapa förut- sättningar för aktivare elkunder gav regeringen Energi- marknadsinspektionen i uppdrag att identifiera hinder för och före- slå möjliga åtgärder för att snabba på utvecklingen av smarta elnät. identifierade i sin rapport av elnäten till ett uthålligt energisystem – Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18) ett antal hinder för utvecklingen. Dessa in- kluderade bl.a. låg prioritering och dålig samordning av forskning, utveckling och demonstration, svaga drivkrafter för investeringar i den nya tekniken, nättariffer som inte ger rätt incitament för kunder att minska effekten vid effekttoppar, avsaknad av en över- gripande nationell plan för den framtida utvecklingen av elnäten och brist på kunskaper om ny teknik och nyttan med den. genomförde (Näringsdeparte- mentet) ett dialogmöte om smarta elnät. Totalt deltog ett drygt trettiotal representanter för berörda myndigheter, branschorganisa- tioner, miljöorganisationer och konsumentorganisationer. Vid mötet diskuterades förutom förslagen i Energimarknadsinspek- tionens rapport mer övergripande frågor om utvecklingen av smarta elnät i , bl.a. hur en vision för skulle kunna se ut, hur kan ta en ledande roll i utvecklingen och vad regeringen och olika aktörer kan göra för att bidra till detta. Det fanns vid dialogmötet en bred samsyn om potentialen för smarta elnät att kunna bidra till utvecklingen av det svenska kraftsystemet och till att kunna stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Det rådde även enighet om att är väl positionerat för att ta en ledarposition i utvecklingen.