sou · H2B338 · 2014-06-05 00:00:00 — Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 Ordertelefon: För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över konkurrenskraften för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Som särskild utredare förord- nades . Genom tilläggsdirektiv beslutade för- längdes utredningstiden till . Ett delbetänkande ska redovisas . Experter i utredningen är , , , LRF Trädgård, , Hushållnings- sällskapet, , , , , , , , Natur- vårdsverket, , , , , , Jord- bruksverket, , , , , , Kungliga Skogs- och Lant- bruksakademien samt , . Utredningens sekreterare är (huvudsekre- terare), och . Utredningen, som har antagit namnet Konkurrenskraftsutred- ningen, överlämnar här sitt delbetänkande Tillväxt och värde- skapande – Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring (SOU 2014:38). Särskilt yttrande har lämnats av och och av . Uppdrag och utgångspunkter....................................... Utgångspunkter och avgränsning ........................................... Jordbruks- och trädgårdsnäringen ................................ Jordbruks- och trädgårdsnäringen .......................................... Produktionsvärde och produktionsvolymer............... Import och export ........................................................ Företagande inom jordbruk och trädgård .............................. Förädling och marknad ............................................... Livsmedels- och förädlingsindustri......................................... Konsumtion av livsmedel......................................................... Konkurrens i livsmedelskedjan................................................ Villkor och regler ........................................................ Lagstiftning och regelverk ....................................................... 4.2.4 Livsmedel, foder och smittskydd................................. Konsekvensanalyser och regelförenkling .................... Branschens egna regler.................................................. 4.2.7 Jämförelser av villkor och regler .................................. Kunskap, forskning och innovation ............................... Utbildningar inom jordbruk och trädgård.............................. Forskning – grundläggande förhållanden ............................... Pågående kartläggningar och uppdrag .................................... 5.4.1 Kartläggning av kunskaps- och Modellberäkning för jordbruksproduktionen............. Konsekvensanalys av huvudscenariot .......................... Strategi och prioriteringar ........................................... Utgångsläget i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring........... Framtiden – möjligheter och utmaningar............................... En strategi för tillväxt och värdeskapande ............................. Genomförande, ansvar och roller ........................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2013:20................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv 2013:97..................................................... En strategi för tillväxt och värdeskapande Svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion är en näring med stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i . Sammantaget svarar näringen för över 240 000 arbetstillfällen. En aktiv produktion är också en viktig del i förvaltningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitets- mål. Den levererar också viktiga ekosystemtjänster. Den globala livsmedelsförsörjningen är en av de största ut- maningarna i ett framtidsperspektiv. Svensk produktion har styrke- faktorer i företagens kompetens och kunnande, ett högt miljömed- vetande och en ansvarsfull djurhållning samt goda resurser i mark och rent vatten. Hög spårbarhet i livsmedelskedjan och låg anti- biotikaanvändning är faktorer som kan få ökande betydelse. Ett förändrat klimat kan innebära fördelar för livsmedelsproduktionen i . finns svagheter i produktionen. Flera sektorer har tappat i konkurrenskraft och lönsamhet. Problemen finns framför allt i animalieproduktionen i landets skogs- och mellanbygder där omvandlingstakten i jordbruket varit lägre. Det regelverk som omger företagen kan också innebära hinder för företagens utveck- ling och påverka konkurrenskraften. De tydliga regionala skill- naderna i förutsättningar för en effektiv och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring avspeglas i det huvudscenario som tagits fram i utredningen. Den internationella konkurrensen kan antas öka . Många länder i världen har förutsättningar att öka sin produktion och flera länder satsar offensivt på ökad livsmedelsproduktion, export samt på forskning, utveckling och innovation. Sammantaget innebär detta att det finns behov av en samlad strategi för tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande i det svenska jordbruket och trädgårdsnäringen och i livsmedelsindustrin. Strategi och åtgärder behöver inriktas på de fokusområden som beskrivs i följande figur. En konkurrenskraftig näring med ökad produktion och tillväxt förutsätter starka och lönsamma företag. Den ökade internationella konkurrensen ställer krav på företagens fortsatta anpassning och effektivisering men också på utvecklad företagsledning. En fortsatt strukturutveckling kan vara nödvändig för att uppnå en kon- kurrenskraftig produktion. Företagen och näringen har ansvaret för att säkerställa hög effektivitet och kostnadsmedvetande i produktionens alla led och en långsiktigt konkurrenskraftig företagsstruktur. Företagsledning, entreprenörskap och attityder till affärsmässigt företagande behöver utvecklas. Rådgivningen och andra organ knutna till näringen bör kunna stödja företagen i detta arbete. Nya drifts- och företagsformer behöver utvecklas inom lant- bruket som stöder investeringar, förbättrar kapitalförsörjning och skapar förutsättningar för långsiktigt starka företag inom sektorn. Hinder för en utveckling av produktionen i områden med sämre naturgivna förutsättningar för jordbruk och trädgårdsnäring behöver belysas. Jordbruks- och trädgårdsnäring samt livsmedelsförädling agerar på en global marknad med ökad konkurrens. Det ställer krav på en ökad marknadsorientering, innovation och effektivitet i hela värde- kedjan i produktionen. Företag och producenter behöver utveckla tydliga marknads- strategier för olika produkter, kunder och marknadssegment och därigenom bygga starkare relationer i hela livsmedelskedjan. Ökad konkurrens inom livsmedelshandeln innebär krav på ständig produktutveckling och innovation hos producenterna. Svenska livsmedel måste ha tydliga mervärden också i smak och kvalitet för att kunna konkurrera på en marknad med alltmer kvalitetsmedvetna konsumenter. Etablerade nätverk bör utgöra basen för att främja svenska livs- medel i offentlig konsumtion, restaurang och i besöksnäring. Behovet av särskilda främjandeinsatser för ökad export utöver pågående insatser behöver belysas. En utgångspunkt bör vara att de svenska företagen inom jordbruk och trädgårdsnäring har villkor och regler som är i paritet med konkurrentländerna. En ökad flexibilitet och dialog med företagen bör eftersträvas för att nå målen i lagstiftning på ett effektivt sätt. Grunden för samhällets styrning är den gemensamma lagstift- ningen i EU. Nationella regler och krav som går utöver den gemensamma nivån bör vara väl motiverade och noga prövas eftersom de riskerar att verka negativt på företagens kostnader och konkurrenskraft. Befintliga och nya regler behöver systematiskt utvärderas från ett företags- och konkurrenskraftsperspektiv. Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att ge frågan prioritet i det pågående förenklingsarbetet i förvaltningen. Exempel på områden som bör granskas ur ett konkurrenskraftsperspektiv är nationell tillämp- ning och godkännande av växtskyddsmedel. Även den nationella djurskyddsregleringen bör kunna ges prioritet i detta samman- hang. Samhällets styrning och reglering av produktionen och före- tagens villkor ska vila på vetenskaplig grund och vara evidens- baserad. Myndigheternas tillämpning av reglerna i kontroller, information, handläggningstider och bemötande är också viktiga faktorer för att stödja företagens utveckling. Kunskap, forskning och innovation Forskning, innovation och utbildning utgör grunden för ökad pro- duktivitet, tillväxt och utveckling men också för att kunna möta samhällsutmaningar . Pågående kartläggning visar att det finns brister i det kunskaps- och innovationssystem som ska stödja jordbrukets och trädgårdsnäringens och livsmedelsföretagens ut- veckling. Ett modernt kunskaps- och innovationssystem som stöder ökad produktion, konkurrenskraft och värdeskapande inom jord- och trädgårdsbruk och livsmedelsföretag. Utvecklad samverkan mellan forskning och näringens företag och organisationer i forskning, utveckling, innovation och kun- skapsspridning till företag och producenter. Stärkt samverkan för att säkerställa kunskaps- och kompetens- försörjning till framtidens företag och för att öka attraktivitet i arbete och företagande inom jord- och trädgårdsbruk och livs- medelsföretag. Genomförande, ansvar och roller En samlad strategi bör utgå från en gemensam målbild och bygga på samverkan och delat ansvar för åtgärder mellan berörda aktörer: företagen och näringen, staten, förädlings- och livsmedelsföretag, handel och konsumenter, forskning och utbildning. Det är ange- läget att utveckla lämpliga former för dialog och samverkan i sam- hället för att möta de utmaningar som svenskt jordbruk och träd- gårdsnäring står inför. Strategin utgår från det ansvar som näringen och företagen i grunden har för produktionen och som ska ske på marknadens vill- kor med utgångspunkt i konsumenternas och medborgarnas efter- frågan. Statens roll handlar om på att säkerställa goda villkor och förutsättningar för produktionens tillväxt och värdeskapande i samhället. Utredningens fortsatta arbete kommer att inriktas på att fördjupa kunskapsunderlag och analyser inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som redovisats ovan. En utvecklad strategi med förslag till operativa åtgärder samt förslag till genomförande kommer att redovisas i utredningens slutbetänkande . 1 Uppdrag och utgångspunkter Utredningens uppdrag är att utreda förutsättningarna för en livs- kraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget består av två delar: belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion, ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. I den första delen ingår att jämföra jordbrukets och trädgårds- näringens konkurrenskraft mot andra länder och att analysera driv- krafter och faktorer som påverkar konkurrenskraften. Sambandet mellan primärproduktion och livsmedelsindustrin ska också belysas. Utredningen ska redovisa ett översiktligt huvudscenario och alter- scenarier för en trolig utveckling av den svenska primär- produktionen fram till och med och redovisa konsekven- serna av dessa scenarier för produktion, miljö och landskap samt landsbygdens tillväxt och sysselsättning. I uppdragets andra del ska utredaren lämna förslag till strategi och åtgärder för att nå målet om en livskraftig och konkurrens- kraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Som viktiga områden anges i direktiven: ökad produktivitet, stärkt företagande, villkor för företagande, livsmedelsindustrins konkurrenskraft samt forskning och innovation. I tilläggsdirektiv beslutades om förlängd utredningstid. Enligt beslutet ska uppdraget redovisas i form av ett delbetänkande senast den1 och ett slutbetänkande . Utredningens uppdrag innebär att i huvudsak genomföra analyser och lägga förslag som har inriktning på jordbrukets och träd- gårdsnäringens konkurrenskraft. Det betyder inte att andra mål och överväganden är mindre viktiga och inte bör beaktas i utred- ningens arbete. Ambitionen är däremot att försöka balansera målet om en bibehållen eller ökad produktion med andra mål som satts upp för jordbruket och trädgårdsnäringen. Utredningens arbete inleddes . Utredningen har bedrivits med stöd från utredningens experter. Fram till del- betänkandets överlämnande har sammanlagt åtta möten med utred- ningens experter hållits. Kontakter och samråd har även skett med andra berörda organisationer och företrädare för näringen, livs- medelsföretag och handel. hölls en hearing med företrädare för branschorganisationer. En rundabordskonfe- rens med företrädare för dagligvaruhandeln genomfördes . Som stöd för utredningens kartläggning och analyser har exter- na uppdrag lagts ut. Agrifood Economics Center vid Lant- bruksuniversitet har analyserat det svenska jordbrukets utveckling –2012 inklusive en jämförelse med viktigare konkurrentländer i EU. har genomfört en översiktlig kartläggning av villkoren för företag inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och jämförelse med motsvarande förhållanden för några andra företag eller branscher i . Vidare genomför ett uppdrag om en kartläggning av kun- skaps- och innovationssystemet för jordbruk och trädgårdsnäring. har lämnat löpande stöd till utrednings- arbetet. Rapporter och underlag finns tillgängliga på utredningens hemsida.1 1 /SOU/ Utredningens delbetänkande syftar till att belysa utveckling och konkurrenskraftsförhållanden i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion och redovisa ett framtidsscenario för utvecklingen fram . Mot denna bakgrund redovisas förslag till övergripande inriktning av en samlad strategi för ökad tillväxt, produktion och värdeskapande inom svenskt jordbruk- och trädgårdsnäring samt livsmedelsindustri. Jordbruksnäringen omfattar företag med växtodling och animalie- produktion. Trädgårdsnäringen, som bedrivs på friland eller i växt- hus, omfattar företag med odling av grönsaker, frukt och bär samt prydnadsväxter. Antalet jordbruksföretag uppgick till drygt 68 000 och antalet trädgårdsföretag till knappt 2 000. Jordbruks- och trädgårdsnäringarna sysselsätter sammantaget omkring 180 000 personer.1 Fakta om jordbruks- och trädgårdsnäringen -får och lamm 1Jordbruksverket (2013). Jordbruksstatistisk årsbok 2013. Utöver livsmedel och trädgårdsväxter produceras även energi, fibrer och läkemedel. Inom jordbruket har omfattningen av annan verk- samhet, framför allt tjänster inom entreprenad, turism och avbytar- verksamhet, blivit allt viktigare. har produktionsvärdet av entreprenad och turism ökat från till . Detta är en snabb ökning i jämförelse med andra länder. Utöver varor och tjänster som kan säljas på en marknad produ- cerar också jordbruket och trädgårdsnäringen så kallade kollektiva nyttigheter, exempelvis biologisk mångfald och ett öppet landskap som upplevs som tilltalande. Biologisk mångfald är en grundförut- sättning för ekosystemens långsiktiga kapacitet att leverera eko- systemtjänster.3 är jordbruket beroende av de eko- systemtjänster som biologisk mångfald medför, exempelvis polline- ring. Jordbruksmarken, d.v.s. åker- och betesmarken, uppgår i till eller av landets yta. Motsvarande siffra för EU-länderna (EU-27) är . De naturgeografiska förutsättningarna för jordbruk- och träd- gårdsnäring varierar inom landet. av jordbruksföre- tagen och av åkermarken finns söder om och . Trädgårdsföretagen är koncentrerade till och framför allt till län. I slättlandskapen i och dominerar vegetabilieproduktion. Animalieproduktion dominerar i skogs- och mellanbygder, där också av landets betesmarker finns. I de fyra nordligaste länen är andelen deltidsjordbruk hög. Avkastningsnivåerna inom vegetabilieproduktionen varierar stort i landet. Högst är avkastningen i södra slättbygder. I norra är avkastningsnivåerna för vissa grödor mindre än hälften så höga som i . Lägre avkastning innebär att företagen i mindre gynnsamma områden måste ha betydligt lägre kostnader per hektar för att uppnå samma lönsamhet som mot- svarande företag i bättre områden. En annan faktor som påverkar förutsättningarna för företagen är markernas arrondering, dvs. 3 (2014): Etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringsbeslut M2014/593. samlad marken är i förhållande till varandra inom ett jordbruks- företag. I vissa delar av landet, framför allt i skogs- och mellanbygd, är arronderingen splittrad vilket medför ökade driftskostnader för företagen. Regionala förhållanden som t.ex. transportavstånd mellan pro- ducent och förädlingsindustrin (ex grossister, mejeri, slakteri, spann- målsmottagning) påverkar också förutsättningarna för företagen. I vissa delar av landet, framför allt i de norra delarna av landet, är strukturerna glesa och avstånden till exempelvis slakteri och mejeri är långa. Jordbruks- och trädgårdsnäringens betydelse för den regionala sysselsättningen varierar i landet, vilket framgår av figur 2.1 nedan. Härutöver genererar näringarna sysselsättning i tidigare och efter- följande led i produktionen. En vanlig uppskattning är att en års- arbetskraft i primärproduktionen ger ytterligare 1–2 arbetstillfällen i omkringliggande led.4 4 (2012). Jordbrukets betydelse i samhällsekonomin. Working paper 2012:4. Figur 2.1 Andelen sysselsatta i jordbruket i förhållande till samtliga sysselsatta på landsbygden per kommun pågår en strukturrationalisering inom jordbruks- och trädgårdsnäringen mot färre men större företag. har antalet jordbruksföretag minskat medan arealen minskat . Inom trädgårdsnäringen har arealen per företag ökat kraftigt för både växthus- och frilandsföretag som antalet företag halverats. Figuren nedan visar hur antalet företag inom mjölk- och gris- sektorerna minskat kraftigt medan produktionen har minskat i lägre omfattning . Andelen stora företag ökar i liksom i flera av konkurrent- länderna. Det finns dock stora skillnader mellan länderna, vilket framgår av följande figur. Diagram 2.3 Jämförelse av andel stora företag i sex länder Strukturutvecklingen har inneburit att de stora företagen står för en allt större andel av landets produktion. Som exempel kan nämnas att av spannmålet produceras av av företagen. Inom mjölkproduktionen står av företagen för av produktionen. Strukturutvecklingen har gått olika fort i landets olika delar. I norra har både arealen och antalet företag minskat mer än riksgenomsnittet. I de södra slättbygderna har åkermarken i större utsträckning bevarats och företagen har blivit färre men arealmässigt större. Företagens storlek skiljer sig åt mellan olika delar av landet, vilket framgår av figuren. Diagram 2.1 Andel av företagen med mer än 100 ha eller 100 Sammantaget kan sägas att de regionala förutsättningarna för jord- bruks- och trädgårdsproduktionen varierar i landet. Vidare finns skillnader i strukturutvecklingen och omvandlingstakten. När det gäller jordbrukets primärproduktion har utvecklingstakten varit snabbare i slättbygderna i landets södra delar i riktning mot större och effektivare företag där stordriftsfördelar kan utnyttjas. Företags- strukturen i dessa områden är jämförbar med strukturen i flera andra konkurrentländer. I landets skogs- och mellanbygder, där en stor del av landets animalieproduktion finns (mjölk och nötkött) har strukturomvandlingen varit långsammare. med dessa inriktningar kräver sannolikt betydligt större besättningar än genomsnittet . Konkurrenskraft definieras som ett företags eller en näringsgrens förmåga att sälja sina produkter i konkurrens med utländska pro- ducenter på hemmamarknaden eller på export. I detta avsnitt analyseras jordbrukets och trädgårdsnäringens konkurrenskraft med utgångspunkt i dels hur produktionsvärde, produktion, pro- duktivitet och lönsamhet har utvecklats , dels hur import och export av livsmedel och andra varor har utvecklats. Analysen baseras delvis på en studie som Agrifood Economics Center vid har genomfört på uppdrag av utred- ningen.5 Produktionsvärdet anger det samlande värdet av jordbruks- och trädgårdsnäringens produktion. har det totala pro- duktionsvärdet ökat och uppgick till , varav trädgårdsnäringens produktionsvärde motsvarar cirka 5 miljarder kronor.6 5Competitiveness of Swedish agriculture: indicators and driving forces. (Manevska-Tasevska och Rabinowicz) (2014). 6SCB (2014). I trädgårdsodling ingår odling av frukt, bär, grönsaker och prydnadsväxter. Diagram 2.2 Jordbruks- och trädgårdsnäringens totala produktionsvärde och kostnader till basvärde i löpande priser 1990–2012, miljoner kr. Källa: statistikdatabas, . Inkluderar produktionskopplade stöd som huvudsakligen togs bort . har värdet av vegetabilieproduktionen ökat (löpande priser). Den svenska vegetabilieproduktionen har haft en starkare värdeutveckling än flera andra jämförbara länder. Även trädgårdsnäringens samlade produktionsvärde har ökat . Animalieproduktionen har ökat , vilket är en svagare tillväxt jämfört med andra EU-länder. Det totala produktionsvärdet i har utvecklats något svagare än konkurrentländerna. 7 De totala kostnaderna för insatsvaror som energi och foder har ökat snabbare än produktionsvärdet. Som framgår av figuren sker en förändring i utvecklingen , bl.a. som följd av en ökad prisvolatilitet. I jämförelse med andra länder har dock kostnadsutvecklingen varit lägre i efter 2005. När det gäller produktionsvolymerna (ton) har vegetabilie- produktionen utvecklats väl. Produktionen av spannmål har legat på en relativt stabil nivå , men med stora variationerna mellan åren. Produktionen av oljeväxter har ökat kraftigt . har produktionen inom trädgårdsodlingen generellt sett ökat, 7 Agrifood Economics Center (Manevska-Tasevska och Rabinowicz (2014). både inom friland- och växthusodling. Produktionsökningen gäller i synnerhet frukt och grönsaker som äpplen, lök, gurka och morot och även blommor, t.ex. svenska tulpaner. Produktion av kruk- växter och tomater har däremot minskat . Inom animalieproduktion har produktionsvolymerna minskat för flera produktkategorier (se diagrammet nedan). har produktionen av griskött minskat och mjölk och nötkött vardera.8 Mjölk- och grisköttsproduktionen har minskat mer i jämfört med exempelvis , och . Den svenska nötköttsproduktionen har emellertid minskat mindre i än i flera andra länder. framgår att produktionen av andra produkter har ökat kraftigt. Produk- tionen av matfågel (kyckling) har ökat och får- och lammproduktionen . Diagram 2.3 Förändring i produktionsvolymer 1995–2012 Källa: statistikdatabas. Sammantaget indikerar utvecklingarna av produktionsvärdet, mätt i kronor, och produktionen, mätt i ton, en god konkurrenskraft inom vegetabilieproduktionen inklusive trädgårdsnäringen, men sämre 8 har arbetsgrupper ledda av Landsbygdsdepartementet diskuterat den minskade produktionen inom grisnäringen och en handlingsplan ska presenteras . inom animalieproduktionen med undantag av matfågel och lamm- produktion. Sedan EU-medlemskapet har import såväl som export av livsmedel ökat. Fram följdes importen och exporten åt men efter 2005 har importen ökat snabbare. Importen av livsmedel ökade med i genomsnitt , vilket är mer än andra EU-länder.9 ökade exporten med i genomsnitt . Diagram 2.4 Import och export av livsmedel från jordbruks och trädgårdsnäringarna –2013, miljarder kronor -20,0 -40,0 -60,0 Den svenska exporten av livsmedel och andra produkter från jord- bruks- och trädgårdsnäringen består främst av spannmål, bageri- produkter och drycker. Bröd, bakverk och spritdrycker är viktiga exportprodukter och exporten går främst till länder inom EU. 9 Manevska-Tasevska och Rabinowicz (2014). De värdemässigt största importprodukterna är kött- och chark- produkter samt frukt och grönsaker. Importen sker framför allt från EU, och i synnerhet från , och Tysk- land.