sou · H2B315 · 2014-03-27 00:00:00 — Regeringen lämnar en proposition till där den långsiktiga inriktningen av försvaret presenteras. Investe- ringsplaner för försvarsmateriel konkretiseras därefter med hjälp av perspektivplaner i en strukturutvecklingsplan som granskas . Perspektivplanen omfattar möjliga investeringar på kort- (), medellång- () och lång () sikt. Perspektivplanen är inte bindande, utan kan förändras vartefter de olika materielprojektens kostnads- och betalningsplaner successivt utvärderas. Detta gäller särskilt i det korta tidsperspektivet. Vid eventuella förändringar och ominriktningar omarbetas planen med utgångspunkt i pågående anskaffningsprojekt. I det korta tidsperspektivet utarbetar försvarsministeriet, på grundval av perspektivplanen, en tvåårig plan för enklare investe- ringsprojekt. Planeringen i det korta perspektivet syftar också till att fastslå en tidpunkt när en investering kan bli aktuell. Tid- punkten är avhängig när i tiden medel finns tillgängliga för ett specifikt investeringsprojekt. De ekonomiska ramarna beslutas av försvarsministeriet varvid Försvarsmakten ges i uppdrag att bereda ett beslutsunderlag utifrån de givna ramförutsättningarna som sedan godkänns av regeringen samt i förekommande fall av stor- tinget vilket är beroende av investeringsnivån. fattar beslut om enskilda materielobjekts anskaffning samt materiel- objektens utgiftsramar. får också fatta beslut om änd- ringar av utgiftsramarna om dessa inte är en följd av pris- och valuta- förändringar. är följaktligen projektägare i planeringsfasen och har ett överordnande samordningsansvar då ett investerings- projekt ska genomföras. Det sistnämnda är kopplat till försvars- ministeriets styrnings- och budgetansvar samt för att säkerställa att arbetet är i linje med regeringens övergripande inriktning. Här- igenom ges förutsättningar att hantera budgetförändringar. För- svarsministeriet tycks sammantaget ansvara för de slutliga ekono- miska- och tidsmässiga ramarna samt för att fastställa en slutgiltig investerings- och anskaffningsstrategi. Mandat att fatta ett investeringsbeslut är avhängigt objektets storlek. Investeringar i försvarsmateriel som normalt överstiger beslutas av genom att rege- ringen framlägger propositioner , dels i samband med budgetpropositionen och dels i samband med den så kallade investeringspropositionen. Propositionstexten varierar från gång till annan. Vanligtvis innehåller propositionen information om det specifika projektets syfte, omfattning, risker och kostnader. Ofta redogör regeringen i propositionerna också för status och utveck- ling av särskilt utvalda materielprojekt. Speciellt omfattande projekt, t.ex. anskaffning av stridsflygplan, framläggs oftast för i en särskild proposition. Regeringen har också möjlighet att presen- tera nya investeringsprojekt, som kräver godkännande, i samband med att budgetpropositionen överlämnas till . Ett beställningsbemyndigande omfattar alla materielanskaffningar. Det mesta av informationen till redovisas innan en för- handling påbörjas. Projekten läggs fram när det finns en tillräcklig dokumentation. Redovisningen av viktigare projekt görs på detalje- rad nivå, dock ingår en osäkerhetsmarginal i dessa utgiftsbelopp i budgeten. Härigenom kan inte det exakt avsatta investerings- beloppet för ett särskilt objekt utläsas. Investeringar som uppgår till minst 75- och maximalt beslutas av försvarsministern. Investeringar beslutas på tjänstemannanivå i försvars- ministeriet. Försvarsmakten ansvarar för att investeringsprojektet fortlöper enligt plan. Vid eventuella avvikelser sker en tidig återrapportering till regeringen som bedömer den uppkomna situationen och vidtar eventuella åtgärder. Härutöver genomför försvarsministeriet kvartals- visa investeringsmöten med genomgång och statusrapportering av pågående försvarsmaterielprojekt. Särskilt fokus sätts på hur väl projektet håller sig inom tidsplanen samt projektets kostnads- utveckling. Dessa möten följs även upp internt i försvarsministeriet som kan återkomma med begäran till den norska Försvarsmakten om omprioritering, ändringar eller tillägg. Investeringsmötena kompletteras med att motsvarighet19 skriftligen inkommer till regeringen med rapport hur de godkända anskaffningsprojekten fortskrider. 19 Forsvarets logistikkorganisasjon (). Försvarsministern är ansvarig inför parlamentet och premiär- ministern inom sitt ansvarsområde och stöds i sitt arbete av ett antal underordnade så kallade juniorministrar, bl.a. en junior- minister för försvarsmateriel.20 Det nationella säkerhetsrådet, som leds av premiärministern, utgör regeringens högsta och gemensamma forum rörande säkerhetsfrågor. Det nationella säkerhetsrådet har som ansvarar för att utarbeta de strategiska och politiska prioriteringarna inom det säkerhets- och försvarspolitiska området, t.ex. att utveckla och implementera den nationella säkerhetsstrategin.21 ansvarar vidare för arbetet med att ta fram en försvarsmaterielplan som har ett tioårigt perspektiv. Den tio- åriga försvarsmaterielplanen ger uttryck åt ett prognostiserat finansiellt behov i syfte att utveckla en försvarsmaterielplan som avspeglar regeringens politiska inriktning och som kommer till uttryck i den nationella säkerhetsstrategin. Den tioåriga försvarsmaterielplanen uppdateras och baseras på underlag från upphandlings- myndighet22 och den brittiska Försvarsmakten. Försvarsbudgeten upprättas framåt genom regeringens budgetöversyn,23 vars arbete leds av finansministeriet, och slutligen godkänns och beviljas av parlamentet. Utfallet av budgetöversynen resulterar i ett utgiftstak24 för respektive ministerium de kommande tre åren och utgör en kontrollmekanism för att säkerställa att regeringen håller sig inom gällande planering. Vidare framställer regeringen anslagsberäkningar25 som parlamentet godkänner genom den så kallade sammanfattande lagen om beviljande av medel.26 Då flertalet investeringsprojekt sträcker sig längre än den fyraåriga budgetöversynen tycks det finnas en överenskommelse mellan finans- och försvars- ministeriet att planera utifrån en inflationstakt på och härtill en procents årlig höjning av budgeten som är avsedd för för- 20Den engelska benämningen är Parliamentary Under Secretary of State and Minister for , Support and Technology. 21Avsnittet bygger på korrespondens med Försvarsmaktens attachéorganisation vid svenska ambassaden i och information från , samt information från The New Operating Model – How defence Works version 3.0 December 2012. 22Omnämns (DE&S). 23Denna process benämns . 24Benämns Departmental Expenditure Limits. 25Dessa benämns Supply Estimates. 26Den engelska termen är Appropriation Act. svarsmaterielplanen (materielanslaget) fram –2021.27 Dessa medel kan dock omföras vid plötsliga händelser som kräver omfördelningar i statsbudgeten. Eventuella förändringar inom fastslagen budget förefaller kräva ett godkännande av parlamentet genom en tilläggsbudget28 som vanligtvis framställs . Det ligger dock inom försvarsministeriets ansvar att inom den totala försvarsbudgeten göra prioriteringar och allokera medel för t.ex. investeringar i försvarsmateriel. Detta arbete sker genom den årliga budgetprocessen29 som är en intern process i försvarsministeriet. I försvarsministeriet finns en ledningsgrupp30 som har en kollektiv rådgivande funktion inom försvarsområdet och vars upp- gift är att stödja försvarsministern i sitt beslutsfattande. Lednings- gruppen leds av försvarsministern och inkluderar även några av juniorministrarna och ett antal tjänstemän samt överbefälhavaren och den vice överbefälhavaren. Uppgifterna omfattar bl.a. framtida planering av militära förmågor samt att övervaka att dessa planer uppfylls. Ledningsgruppen stöds i sitt arbete genom olika så kallade underkommittéer, bl.a. av kommittén för investeringsgodkän- nanden.31 leds av försvars- ministeriets högsta ekonomichef i syfte att få en stark finansiell styr- ning. Härutöver ingår bl.a. högre tjänstemän såsom den nationella för- svarsmaterieldirektören, samt kommersiella och juridiska chefer. På uppdrag av ledningsgruppen har kommittén för investerings- godkännanden i uppgift att överväga, bedöma och lämna rekom- mendationer kring större investeringsprojekt. Investeringsprojekt där kostnader, komplexitet och risker m.m. är betydande måste en sådan investering alltid godkännas av den samlade regeringen, dvs. I övriga fall kan kommittén för investeringsgodkännanden fatta dessa beslut eller, beroende på investeringsförslagets omfattning, delegera beslutet till en nivå som är förenlig med investeringsobjektets värde eller beskaffenhet. upphandlings- myndighet har ansvar för att upphandla försvarsmateriel utifrån de krav och allokerade medel som har fattats av försvarsministeriet. 27National Audit Office () Report by the Comptroller and 886 2012 – 2022, s 20. 28Processen benämns Supplementary Estimates. 29Omnämns som Annual Budget Cycle. 31The (). Investeringsplaneringen för försvarsmateriel styrs således och följs upp centralt. tycks kunna fatta beslut om investeringar som understiger på delegat från finansministe- riet. Investeringar som överstiger fattar finans- och försvarsministeriet beslut om från fall till fall. Parlamentet kan fortlöpande också via försvarsutskottet granska försvarsministeriets och Försvarsmaktens verksamhet. Leda- möterna i utskottet är parlamentsledamöter och utses av under- huset. Utskottet kan fritt välja vilka ämnen/ärenden som det vill granska. De ärenden som kan bli aktuella för granskning publiceras offentligt och vem som helst har möjlighet att skicka in skriftliga kommentarer. Ofta kallar utskottet till sig berörda personer från t.ex. försvarsministeriet, såväl politiker som tjänstemän, för utfråg- ningar och kan också begära in skriftliga svar. Utskottens rapporter används bl.a. av parlamentet som vägledning i lagstiftningsarbetet. Härutöver granskar parlamentets utskott för offentlig redo- visning32 kontinuerligt försvarsministeriets verksamhet. Utskottet stöds av motsvarighet till som genom- för oberoende granskning av bl.a. försvarsministeriets användning av de statliga medlen. Beslut om eventuella åtgärder fattas av parlamentet på basis av rekommendationer. återrapporterar också försvarsministeriet det finansiella utfallet av tilldelade medel till parlamentet som granskar redovisningen och som också utgör underlag för eventuella förändringar i kommande försvarsbudget. Likt t.ex. skiljer sig också principiellt från genom bland annat ministerstyre och att försvarsministeriet till del sätts samman av funktioner som i finns vid under- liggande myndigheter.33 Delar av centrala lednings- och planerings- 33Avsnittet bygger på (2012) – Produces for Requirement Identification, Procurement and In-service Support in the Bundeswehr; ; Information från : Deutscher Bundestag (2013) ; Deutscher Bundestag Wissenschaftliche Dienste (2013) Aktueller Begriff als Untersuchungsausschuss nach Art. 45a GG; Deutscher Bundestag Drucksache 17/14650 (2013) Beschlussempfehlung und Bericht des Verteidigungsausschusses als 2. Untersuchungsausschuss gemäss Artikel 45a Absatz 2 des Grundgesetzes (). funktioner samt system- och produktionsplanering, som i återfinns vid myndigheterna Försvarsmakten och Försvarets materiel- verk, är i placerat i försvarsministeriet. till- baka genomförs en genomgripande reformering av den tyska försvarssektorn i syfte att anpassa, modernisera och utveckla den tyska försvarsmakten34. Omstruktureringen inbegriper bl.a. processen för planering av investeringar i och upphandling av försvarsmateriel. I finns två processer för försvarsmaterielinvesteringar. Den ordinarie processen har ett tioårigt perspektiv. Den andra processen är en förkortad variant av den ordinarie processen och syftar till att snabbt åtgärda ett förmågebehov som kan uppstå i samband med internationella insatser. Vid investeringar i försvarsmateriel är, förutom förbundsdagen, tre aktörer involverade. (i) som planerar, beslutar och styr investeringar och anskaffning av försvarsmateriel och (ii) tyska motsvarighet, den federala myndigheten för den tyska försvarsmaktens utrustning, informa- tionsteknik och nyttjande35 som har ansvaret för att fullfölja upp- handling av försvarsmateriel. Den federala myndigheten för den tyska försvarsmaktens utrustning, informationsteknik och nyttjande är i likhet med underställd försvarsministeriet. Härutöver deltar (iii) förvarsmaktens planeringsmyndighet36 som samordnar samtliga involverade militära och civila organisations- enheter i en integrerad planeringsprocess. I syfte att säkerställa enhetlig styrning och kontroll arbetar för- svarsministeriets olika avdelningar i integrerade projektteam i sam- band med underlagsframtagning till nya militära förmågor. Arbetet är initialt fokuserat på att göra en helhetsanalys med avseende på organisation, personal, infrastruktur, m.m. Därutöver analyseras tänkbara alternativ utifrån bl.a. livscykelkostnader, risker samt olika affärsmodeller. I detta skede innehåller underlaget även eko- nomiska ställningstaganden. Ett investeringsprojekt klassificeras utifrån fyra kategorier (A, B, C och D). föredrar alltid investeringsobjekt i kategori A och B, vilka är av sär- skild politisk och ekonomisk betydelse, för förbundsdagens försvars- och finansutskott. Investeringsobjekt i kategori C och D är av mindre betydelse och har ringa ekonomisk påverkan på den 34Den tyska försvarsmakten benämns Bundeswehr. 35Myndigheten benämns Bundesamt für Ausrüstung, Informationstechnik und (BAAINBw). 36Myndigheten benämns (PlgABw). Dessa investeringsprojekt hanteras som regel enbart av försvarsministeriet. Nämnda utskott kan emellertid begära att regeringen gör en särskild redovisning. Den tyska försvarsmaktens planeringsmyndighet deltar regel- mässigt i beredningen. Myndigheten samordnar och ansvarar för att säkerställa en sammanhållen planering genom att bl.a. binda samman strategisk målsättning och militär förmågeutveckling med budgetarbetet i syfte att säkerställa en finansiellt realiserbar investeringslösning. I samband med investeringsärenden ansvarar myndighetens planerare, budgetansvariga samt controllers för att ta fram ett särskilt beslutsunderlag (urvalsbeslut). Urvalsbeslutet redovisas därefter på tjänstemannanivå i försvarsministeriet. Förbundsdagen intar en framträdande roll i lagstiftningsarbetet samt i de centrala förvaltningsprocesserna. Förbundsdagen har i all- mänhet ett tämligen långtgående mandat vad gäller kontroll och uppföljning av regeringens arbete. Detta gäller i synnerhet inom det försvarspolitiska området. är, olikt flertalet andra utskott, inskrivet i den tyska författningen och regleras i en särskild artikel.37 Utskottet utövar den övergripande demokratiska kontrollen av försvarsmakten och de väpnade styrkorna. En viktig del i detta arbete är bl.a. att dels, tillsammans med finansutskottet, slutbehandla och godkänna försvarsbudgeten och dels godkänna investeringar i försvarsmateriel. har det överordnade ansvaret för den statliga budgetprocessen. har emellertid ett betydande inflytande i relation till finansutskottet i samband budgetöver- läggningarna. Vid investeringar i försvarsmateriel som är av särskild säkerhets- och försvarspolitisk betydelse och som uppgår till måste regeringen (försvarsministeriet) alltid över- lägga med försvars- och finansutskotten. beaktar som regel försvarsutskottets rekommendationer. Även om ett investeringsprojekt är godkänt i budgeten så tycks inget investe- ringsprojekt ha påbörjats utan medgivande från försvars- utskottet. Utskotten har möjlighet att begära in ytterligare under- lag samt anordna utfrågningar tills dess de anser att de har tillräck- lig information i ärendet. För de fall då utskotten inte godkänner investeringsprojektet så går ärendet tillbaka till försvarsministeriet för vidare beredning. Regeringen behöver således alltid söka stöd i förbundsdagen vid större försvarsmaterielinvesteringar. 37 Grundgesetz für die Bundesrepublik . Artikel 45a, Abs. 1., s 41. När ett investeringsprojekt är godkänt övergår ansvaret för ärendet till den federala myndigheten för den tyska försvarsmaktens utrustning, informationsteknik och nyttjande för att genomföra upphandlingen. För ärenden i kategori A och B sluts ett projekt- avtal mellan försvarsministeriet och den federala myndigheten för den tyska försvarsmaktens utrustning, informationsteknik och nyttjande som bl.a. innehåller uppgifter om ekonomi-, tidför- hållanden och när återrapportering etc. ska ske till försvars- ministeriet. Det förefaller möjligt att även förbundsdagen kan begära att försvarsministeriet regelbundet återrapporterar till för- svarsutskottet vid större investeringar. Detta regleras i avtalet mellan försvarsministeriet och den federala myndigheten för den tyska försvarsmaktens utrustning, informationsteknik och nyttjande. En stor del av försvarsutskottets arbete upptas av den parlamen- tariska kontrollen gentemot regeringen. Detta mandat används intensivt av försvarsutskottet. har vidare, som enda utskott, ett unikt mandat att på egen hand konstituera sig till ett granskande utskott38 vilket i i det närmaste torde kunna liknas vid konstitutionsutskott eller en gransknings- kommission. Ett granskande utskott är det mest kraftfulla verk- tyget som förbundsdagen förfogar över för att på detaljnivå kon- trollera och granska regeringens arbete. sätts samman av de ordinarie utskottsledamöterna samt från de politiska partiernas parlamentsgrupper. Härtill kommer högre tjänstemän från bl.a. förbundskanslerämbetet39, försvars- och finansministeriet. Under den senaste mandatperioden (2009–2013) konstituerade försvarsutskottet sig till ett granskningsutskott . Vid det andra tillfället rörande utskottsgranskningen regeringens (försvarsministeriets) hantering kring utvecklingen av ett obeman- nat flygsystem (s.k. fjärrstyrda flygvapensystem) samt därvidlag regeringens praxis beträffande informationshantering och upplys- ning till förbundsdagen. I samband med en sådan gransknings- kommission begär försvarsutskottet svar på en mängd detaljfrågor utifrån avtals-, juridiska-, budgetära-, militära-, teknologiska och politiska perspektiv. Sammantaget kan det konstateras att för- bundsdagen och försvarsutskottet tycks ha ett väsentligt inflytande på regering, försvarsmakt och underliggande myndigheter i sam- band med större investeringsplanering för försvarsmateriel. 38På tyska benämns detta Untersuchungsausschuss och regleras i den tyska författningen (Artikel. 39Benämns das Bundeskanzleramt. I de länder som studerats kan det konstateras såväl likheter som skillnader i ledning och styrning av investeringar i försvarsmateriel. I flera av de berörda länderna finns en tydlig interaktion mellan parlamentet och regeringsnivån. I något fall tycks parlamentet ha den yttersta beslutanderätten i samband med investeringsbeslut samt härtill, i några fall, tämligen långtgående mandat vad gäller uppföljning och kontroll av regeringens investeringsbeslut. Det kan också sägas finnas formaliserade planeringsprocesser för investeringar på kortare- respektive . I det kortare tidsperspektivet förefaller planeringen i några länder vara nära knuten till den ordinarie budgetprocessen. Det kan också noteras att planeringsprocesserna för investeringar i försvarsmateriel tycks ha en tydlig styrning från den politiska nivån till myndighetsnivån i några av de studerade länderna. Ansvarig minister har därutöver till synes i flera av de studerade länder ett stort mandat att fatta beslut i enskilda investeringsärenden, vilket är påtagligt i de länder som har en integrerad ministerie- och myndighetsstruktur. För merparten av de studerade länderna före- faller det att den politiska nivån som regel måste få ett god- kännande från det nationella parlamentet i samband med komplexa och ekonomiskt krävande investeringsärenden som förväntas pågå . 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. 15.Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. [11]. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår.