sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — sou 2014 40 d1 – för ökad effektivitet och stabilitet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 Ordertelefon: För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté med sex ledamöter med uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). Kommittén har antagit namnet (Fi 2011:01). Vilka som deltagit i kommitténs arbete anges på nästa sida. Härmed överlämnar kommittén sitt slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Uppdraget är härmed slutfört. Förteckning över vilka som deltagit i kommitténs arbete Ledamöter(samtliga fr.o.m. ) ledamoten av Europeiska revisionsrätten HG Sakkunniga(samtliga fr.o.m. om inte annat anges) Experter(samtliga fr.o.m. om inte annat anges) Dåvarande kanslirådet , t.o.m. Näringslivets skattesakkunnige Dåvarande ämnesrådet , t.o.m. Kvalificerade analytikern , fr.o.m. Sekreterare (samtliga fr.o.m. om inte annat anges) , fr.o.m. , fr.o.m. , fr.o.m. Författningsförslag för huvudförslaget........................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Uppdrag om rangordning........................................................ 3.1Olikbehandling av eget och lånat kapital leder till En allt rörligare bolagsskattebas ............................................. Olika metoder för att uppnå likabehandling.......................... Systematisk jämförelse av modeller ........................................ Kommittén lämnar två alternativa förslag .............................. 3.5.1 Båda förslagen begränsar rätten till ränteavdrag......... 3.5.2 Finansieringsavdrag eller sänkt bolagsskattesats ........ 3.5.3 Särskild behandling av banker...................................... 3.5.4 Förslagen förbättrar den samhällsekonomiska Kommitténs övriga uppdrag.................................................... Varför har vi en bolagsskatt? 4.4.1 Bolagsskatt beskattar kvarhållna vinster...................... 4.4.3 Administrativt enklare än kapitalinkomstskatt på Kännetecken för ett effektivt skattesystem............................ Skatter och effektivitetsförluster ................................. 5.2.2 Skatter med små effektivitetsförluster......................... 5.2.3 Neutralitet och enhetlig beskattning........................... 5.2.4 Några obalanser i det svenska skattesystemet............. Skatt och entreprenörskap............................................ Några stiliserade fakta om svensk ekonomi........................ 5.3.1 Antagandet om en liten ekonomi................................. 5.3.2 Antagandet om en öppen ekonomi.............................. 5.3.3 Antagandet om en perfekt kapitalmarknad................. 5.3.4 är en liten, öppen ekonomi med en Investeringar och sysselsättning ............................................. 6.2.2 Bolagsskattens effekt på sysselsättningen................... Fördelning av skattebördan..................................................... 6.3.1 Analyser med hjälp av allmänjämviktsmodeller.......... 6.3.2 Nyare empiriska studier av bolagsskattebördan ......... Hur påverkar bolagsskattesatsen företagens belåning? 6.5Långsiktiga effekter på offentliga finanser av en Skattemässig olikbehandling av eget och lånat kapital Den olikartade behandlingen av olika finansieringskällor..... 7.2.1 Den asymmetriska behandlingen mellan eget och 7.2.3 Motiv för skattemässig asymmetri ............................ 7.3Samhällsekonomisk effektivitetsförlust vid skattemässig 7.4Skuldfinansiering och realekonomin: Ett exempel från 7.4.1 Den finansiella acceleratorn ....................................... 7.4.2 Finansiell accelerator i ................................... Kombinationen av avdragsgilla räntekostnader och Ränteavdragsrätten ur ett svenskt fiskalt perspektiv........... 9.2Effekt av bolagsskatten på nya utländska 9.2.1 Påverkan av bolagsskatten på multinationella 9.2.2 Effektiva genomsnittsskattesatser i , EU, 9.2.3 Bolagsskattens betydelse för utländska 9.3.3 Sänkt bolagsskatt och vinstredovisning..................... Grundläggande om fri rörlighet och icke-diskriminering 11.2.2 De grundläggande fri- och rättigheterna ................... på de direkta skatternas område.......................... 11.4 Den generella avdragsrätten för räntor................................. 11.5 Reglerna om begränsning i avdragsrätten för räntor vid lån inom intressegemenskap.................................................. 11.5.1 Beskrivning av skatteplanering med ränteavdrag ...... 11.5.4 Detaljerad beskrivning av reglernas nuvarande 11.5.5 Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden ............ Ett första modellurval ............................................... Sju undersökta modeller........................................................ 12.2.4 EBIT/DA-modellen ................................................... 12.2.5 Den kombinerade modellen....................................... 12.2.6 Ränteavdrag i förhållande till skattepliktiga 12.2.7 Modell med ett finansieringsavdrag........................... En modellstudie av CBIT och ACE ..................................... Kommitténs bedömning och slutsats ................................... En jämförande analys av olika modeller ...................... 13.2.2 Konformitet med övriga delar av skattesystemet ..... 13.2.3 Internationell dubbelbeskattning .............................. Neutralitet mellan eget och lånat kapital.............................. Effekter på realinvesteringar och företagslokaliseringar ..... Motverka av lagstiftaren icke avsedd skatteplanering.......... 13.5.1 Incitament för koncerninterna vinstöverföringar .... 13.5.2 Behov av kvarvarande eller nya Lätt att förstå och tillämpa .................................................... 13.6.1 Modellens grundläggande konstruktion.................... 13.6.2 Behov av särregler för branscher................................ 13.6.3 Internationell förekomst ............................................ Kommitténs sammanfattande bedömning och slutsatser.... Avdragsbegränsning för finansiella kostnader ..................... 14.3.1 Inget avdrag för negativt finansnetto ........................ 14.3.2 Utjämning av finansnetton......................................... 14.4.1 Underlag för finansieringsavdrag............................... 14.4.2 Beräkning av finansieringsavdrag............................... Definition av finansiella kostnader och finansiella 14.5.1 Behovet av en definition ............................................. 14.5.2 Finansiellt instrument................................................. 14.5.3 Kostnader som inte får dras av definieras som 14.5.4 Ränta och andra kostnader som utgör kostnad för en kredit................................................................. 14.5.5 Förlust vid avyttring och nedskrivning av 14.5.6 Utdelningar som får dras av ....................................... 14.5.7 Kostnad för vissa finansiella tjänster ......................... 14.5.8 Förlust på instrument som anses utgöra substitut till näringsbetingade andelar....................................... 14.5.9 Avsättningar i balansräkningen.................................. 14.5.11Hyra som finansiell kostnad ...................................... 14.5.12Ränteutgifter som aktiveras till ett 14.6 Vilka företag som omfattas av förslaget ............................... 14.6.1 Juridiska personer som omfattas av förslaget ........... 14.6.2 Handelsbolag och enskilda näringsidkare ................. 14.6.3 Begränsning genom fribelopp eller beloppsgräns..... 14.7.1 Nuvarande ränteavdragsbegränsningsregler ............. 14.7.2 Kompletterande regler för fåmansaktiebolag............ 14.7.3 Kompletterande regler för delägare i 14.8 Schablonintäkt för finansiella företag................................... 14.8.1 Skatteuttaget för den finansiella sektorn................... 14.8.2 ska ta upp en schablonintäkt ...... 14.8.3 Kort om stabilitetsfonden och stabilitetsavgiften .... 14.8.5 Underlag för schablonintäkt...................................... 14.8.6 EU-rättsliga frågeställningar angående 14.8.7 Avräkning av utländsk skatt....................................... 14.8.8 Beräkning av schablonintäkten .................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ....................... 14.9.1 Ikraftträdande enligt huvudregeln............................. 14.9.2 Underprisöverlåtelser från handelsbolag................... 14.9.3 Brutna räkenskapsår ................................................... 14.9.4 Avsättningar och återföringar av periodiseringsfonder ska beskattas lika..................... 14.9.5 Avsättning och återföring av säkerhetsreserv ska 14.9.6 Avdrag för koncernbidrag.......................................... 14.9.7 Tidigare års underskott .............................................. 14.10Behov av förändringar i andra lagar ...................................... Finansiering och förenklingar ..................................... Räntebeläggning av säkerhetsreserven.................................. 15.2.1 Gällande rätt................................................................ 15.2.2 Säkerhetsreservens roll ur försäkringsekonomisk 15.2.3 Storleken på avsättningarna........................................ 15.2.4 Säkerhetsreservens karaktär ....................................... 15.2.5 Kommitténs förslag angående räntebeläggning ........ Slopad avdragsrätt för räntekostnader på vissa efterställda lån i kreditinstitut ............................................... 15.3.1 Gällande rätt................................................................ 15.3.2 Kommitténs förslag .................................................... Justering i reglerna om behandling av underskott vid 15.4.1 Gällande rätt................................................................ 15.4.2 Särskilt om undantagsregeln för kapitaltillskott vid beräkning av beloppsspärren ................................ 15.4.3 Kommitténs förslag .................................................... Reglering av kravet på värdeöverföring i samband med Ett EBIT-begränsat avdrag ......................................... Avdragsbegränsningen gäller för negativt finansnetto ........ 16.3.1 Finansiella kostnader, finansiella intäkter och 16.3.2 Utjämning mellan beskattningsår .............................. 16.3.3 Utjämning inom koncerner........................................ Underlag för avdrag ............................................................... 16.4.1 Resultatmåtten EBIT eller EBITDA som bas .......... 16.4.3 Utjämning mellan beskattningsår.............................. 16.4.4 Utjämning inom koncerner ....................................... Sänkning av bolagsskattesatsen............................................. 16.6 Vilka företag som omfattas av förslaget ............................... 16.6.1 Juridiska personer....................................................... 16.6.2 Handelsbolag och enskilda näringsidkare ................. 16.6.3 Begränsningar i tillämpningen genom fribelopp 16.7.1 Nuvarande ränteavdragsbegränsningsregler ............. 16.7.2 Kompletterande regler för fåmansaktiebolag............ 16.7.3 Kompletterande regler för delägare i 16.8 Schablonintäkt för finansiella företag................................... Ikraftträdande– och övergångsbestämmelser....................... 16.9.1 Ikraftträdande enligt huvudregeln............................. 16.9.2 Företag med brutet räkenskapsår vid 16.9.3 Avsättningar och återföringar av periodiseringsfonder ska beskattas lika..................... 16.9.4 Avdrag för koncernbidrag.......................................... 16.9.5 Avsättning och återföring av säkerhetsreserv ska 16.9.6 Tidigare års underskott .............................................. 16.10 Behov av förändringar i andra lagar...................................... Det svenska regelverket för koncernintern resultatutjämning – koncernbidrag och koncernavdrag ...... 17.2.1 Syftet med reglerna ..................................................... 17.2.2 Reglerna om koncernbidrag ....................................... 17.2.3 Reglerna om koncernavdrag....................................... Koncernintern resultatutjämning i några andra länder ........ 17.3.1 Inledning och sammanfattning .................................. utveckling på området........................................ 17.4.2 Oy AA ......................................................................... 17.4.5 de Gestion Industrielle (SGI) ....................... Ändringar i det svenska systemet för koncernintern 17.5.1 Ett system utformat strikt enligt syftet med 17.5.2 Systemet med koncernbidrag .................. 17.5.4 Ett helt nytt system med koncernbeskattning.......... 17.5.5 Carry-back regler ........................................................ Uttagsbeskattning i näringsverksamhet ............................... 18.2.3 Gällande rätt................................................................ Undantag från uttagsbeskattning vid 18.3.3 Gällande rätt................................................................ Hur de svenska reglerna om underprisöverlåtelser 18.5.1 Transaktioner mellan svenska rättssubjekt ............... 18.5.2 Transaktioner mellan svenska och utländska Särskild inkomstskatt på ränta................................... Beskattning av räntor i .............................................. Innebörden av en källskatt .................................................... 19.4.1 Ränte- och royaltydirektivet...................................... 19.4.2 regler om fri rörlighet............................. Utformningen av regler om källskatt på ränta ..................... 19.6.1 Syftet med källskatt på ränta ...................................... 19.6.2 Var reglerna bör finnas ............................................... 19.6.3 Särskild inkomstskatt på ränta ................................... 19.6.4 Vilka som ska vara skattskyldiga................................ 19.6.5 Skattepliktig inkomst.................................................. 19.6.6 Definition av begreppet juridisk person.................... 19.6.8 Vilka räntor som omfattas av förslaget...................... 19.6.9 Närmare om förfarandet............................................. Kommitténs överväganden angående källskatt .................... Konsekvenser av huvudförslaget ................................. 20.1.1 Data och beräkningar.................................................. 20.2.1 Det kortsiktiga finansieringsbehovet......................... Konsekvenser för företag och enskilda................................. Effekter för olika sektorer ..................................................... 20.4.1 Branschfördelning och bolagsskatten........................ 20.4.2 Branschfördelning av bolagsskatt och ekonomisk 20.4.3 Branschfördelning av bolagsskatt, tillgångar 20.4.4 Branschfördelning av bolagsskatt och 20.4.5 Branschfördelning av bolagsskatt, antal anställda och typ av företag ....................................................... 20.4.6 och stora exportföretag.................... 20.5 Realekonomiska effekter ....................................................... 20.6 Jämställdhet mellan kvinnor och män .................................. 20.7 Effekter för och de allmänna 20.8 Schablonintäkt för finansiella företag................................... 20.8.1 Offentligfinansiella effekter....................................... 20.8.2 Konsekvenser för företag och enskilda ..................... 20.8.3 Realekonomiska effekter............................................ 20.9 Slopad avdragsrätt för vissa efterställda lån.......................... 20.9.1 Offentligfinansiella effekter....................................... 20.9.2 Konsekvenser för företag och enskilda ..................... 20.9.3 Realekonomiska konsekvenser .................................. 20.10 Räntebeläggning av säkerhetsreserven................................. 20.10.2Konsekvenser för företag och enskilda ..................... 20.11.2Effekter för företag och enskilda............................... 20.12 Särskild inkomstskatt på ränta ............................................. 20.12.1 Offentligfinansiella effekter...................................... 20.12.2 Hanteringskostnader för företag och enskilda ........ 20.12.3 Effekter för och de allmänna 20.13 Höjd schablonintäkt för periodiseringsfonder ................... 21 Konsekvenser av det alternativa förslaget .................... 21.1.1 Data och beräkningar.................................................. 21.1.1 Det kortsiktiga finansieringsbehovet......................... Företag och enskilda .............................................................. Effekter på olika sektorer ...................................................... Jämställdhet mellan kvinnor och män................................... Effekter för och de allmänna Författningskommentar till huvudförslaget................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt.................................................... RESERVATIONER OCH SÄRSKILDA YTTRANDEN Reservationer och särskilda yttranden................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2011:01............................................... Kapitalskatter och företagande........................................ Beskattning av personaloptioner och innovativt Bilaga 6 The corporate income tax in the tax system................... Incitament för vinstöverföringar..................................... Bilaga 9 Författningsförslag för och författningskommentar till det alternativa förslaget.............................................. Bilaga 10 Författningsförslag om särskild inkomstskatt på ränta för utländska juridiska personer ......................... Kommitténs uppdrag har varit att lämna förslag på ett nytt system för beskattning av bolag. De föreslagna reglerna ska öka den skatte- mässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital och om möjligt ersätta de nuvarande reglerna för ränteavdragsbegränsningar. Utöver detta har kommittén haft i uppdrag att mot bakgrund av den ökade internationaliseringen se över nuvarande regler för kon- cernbidrag och underprisöverlåtelser. Dessutom har kommittén haft i uppdrag att lämna ett förslag om källskatt på ränta. I två delbetänkanden har kommittén lämnat förslag på skatte- incitament för riskkapital (SOU 2012:3) och skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66). Enligt kommittén finns det inga samhällsekonomiska motiv för att skattemässigt gynna vissa finansieringsformer, investeringar eller branscher framför andra. Det finns snarare goda skäl att behandla olika finansieringsformer, investeringar och branscher skattemässigt lika. I utformningen av ett nytt bolagsskattesystem har en utgångs- punkt för kommittén därför varit att utjämna den skattemässiga skillnaden mellan eget och lånat kapital. En annan utgångspunkt har varit att de föreslagna reglerna i så liten omfattning som möjligt ska påverka ekonomiska val. Det är önskvärt att investeringar som är lönsamma före skatt också är lön- samma efter skatt. Det är också önskvärt att investeringar som är olönsamma före skatt är olönsamma efter skatt. Multinationella företag har incitament att redovisa sina vinster i länder där vinsterna beskattas lågt och att dra av sina kostnader i länder där det skattemässiga värdet av avdragen är stort. önskvärt att ha generella regler som motverkar en urholkning av den svenska bolagsskattebasen. Mot denna bakgrund har en tredje utgångspunkt varit att de föreslagna reglerna ska innebära små möj- ligheter att via ränteavdrag föra ut vinster ur och en låg skatt på vinster som redovisas i . Förslag på ett nytt bolagsskattesystem Kommittén föreslår att det ska införas ett nytt system för bolags- beskattning. Två alternativa förslag lämnas. Kommitténs huvudför- slag är en modell som består av två delar. I den första delen begrän- sas avdragen för räntekostnader och andra finansiella kostnader genom att enbart finansiella kostnader som motsvaras av finansiella intäkter får dras av. Därutöver får inga avdrag för finansiella kost- nader göras. Förslaget innebär således ett slopat avdrag för negativa finansnetton. I den andra delen införs ett schablonmässigt avdrag för alla finansieringskostnader – ett s.k. finansieringsavdrag – som uppgår till av företagets hela skattemässiga resultat. Finansieringsavdraget får göras oavsett om företaget har motsvarande kostnader eller inte och är för företagen ekonomiskt likställt med en sänkning av bolagsskattesatsen . Alla kostnader som i ekonomisk mening är en räntekostnad om- fattas av avdragsbegränsningen. För att undvika gränsdragnings- problem omfattas också andra finansiella kostnader. Kommittén föreslår en ny skattemässig definition av finansiella kostnader som har stora likheter med definitionen av finansiella kostnader inom redovisningen. Ett avdragsförbud för negativt finansnetto innebär att eget och lånat kapital behandlas skattemässigt lika i de företag som har nega- tivt finansnetto, det vill säga i de allra flesta företag som bedriver icke-finansiell verksamhet. I företag som har positivt finansnetto kvarstår däremot den skattemässiga fördelen för lånat kapital. Banker har som affärsidé att låna in pengar för att låna ut dem till en högre ränta. De har följaktligen normalt ett positivt finansnetto och påverkas därmed inte av avdragsbegränsningen som de får göra finansieringsavdrag. För att även bankerna ska bidra till att finansiera finansieringsavdraget föreslås att bankerna ska ta upp en schablonintäkt som baseras på deras skulder. På så sätt påverkas också bankernas finansieringsval. En viktig princip i det svenska bolagsskattesystemet är att en verksamhet som bedrivs i en koncern ska beskattas likvärdigt med en verksamhet som bedrivs inom ett enda företag. För att upprätt- hålla denna princip tillåts företag med positivt finansnetto kvitta dessa mot negativt finansnetto från företag i samma koncern. De föreslagna reglerna för avdragsbegränsning och finansierings- avdrag är avsedda för juridiska personer. Särskilda regler föreslås för handelsbolag. Enskilda näringsidkare omfattas inte av reglerna. Det slopade avdraget för negativa finansnetton tar bort de skatte- mässiga incitamenten att redovisa stora räntekostnader i . De regler som infördes och 2013 för att motverka skatte- planering med hjälp av koncerninterna lån kan därmed avskaffas. För att ge lagstiftaren valmöjlighet lämnar kommittén ett alter- nativt förslag till förändrad bolagsbeskattning. Detta förslag utgörs av en bolagsskattesatssänkning i kombi- nation med en jämfört med huvudförslaget mindre restriktiv avdrags- begränsning. Också i detta förslag får finansiella kostnader som motsvaras av finansiella intäkter dras av. Därutöver får avdrag göras med högst av företagets rörelseresultat (EBIT). Det alternativa förslaget har stora likheter med huvudförslaget. En skillnad är att nuvarande regler om ränteavdragsbegränsningar föreslås vara kvar i det alternativa förslaget. Kommittén föreslår en fullt finansierad reform. Det 25-procentiga finansieringsavdraget finansieras till stor del med avdragsförbudet mot negativa finansnetton, men inte helt.