sou · H2B321 · 2014-04-10 00:00:00 — Kommunens riktlinjer ska åtminstone visa hur kommunens mål för bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet ska nås, hur kommunen planerar att nå målen och hur kommunen har tagit hänsyn till relevanta nation- ella och regionala mål, planer och program som är av betydelse för bostadsförsörjningen. Kommunen ska i riktlinjerna basera sina uppgifter på bl.a. en analys av den demografiska utvecklingen och av efterfrågan på bostäder. Om en kommuns riktlinjer inte innehåller uppgifter om hur hänsyn har tagits till de regionala och nationella målen kan rege- ringen förelägga kommunen om att ta fram nya riktlinjer. I riktlinjerna kan det t.ex. framgå vilken standard som kommu- nen anser att beståndet ska ha, både det befintliga och det som ska byggas nytt. En god och samordnad planering av bostäder, närings- verksamhet, infrastruktur m.m. bidrar till lokal och regional tillväxt och utveckling. har samlat en rad exempel på hur riktlinjer för kom- muners bostadsförsörjning kan se ut. En genomgång av dessa visar att det är ovanligt att kommunerna i sina riktlinjer för bostads- beståndets utveckling tar med mål för anläggning av bredband med hög överföringshastighet. Vi menar att det skulle kunna gynna utbyggnaden om kommu- nerna i riktlinjerna för bostadsförsörjningen överväger den potential som bredband med hög överföringshastighet har för att bidra till 17 Lag (2000:1383) om kommuners bostadsförsörjningsansvar. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma att höja kommunens attraktivitet för boende, näringsliv och kultur- liv. Vi menar att tillgång till bredband med hög överföringshastig- het borde kunna föras in som en av de egenskaper som känne- tecknar ett gott boende/en god bostad. Våra argument för detta är att individer i allt högre utsträckning behöver ha tillgång till, bredband med hög överföringshastighet för att kunna ta del av samhällets service och utbud. Om utbyggnad av och tillgång till bredband med hög överföringshastighet kunde tas med i de nationella och regionala program som kommunerna ska ta hänsyn till borde det kunna bidra till att målen för regeringens bred- bandsstrategi kan nås. De allmännyttiga bostadsbolagen är ett viktigt verktyg för kom- munen i deras arbete med bostadsförsörjningen. Ägardirektiv till de allmännyttiga bostadsbolagen ger kommunerna en möjlighet att genom bolagen direkt påverka hur bolagen bidrar till kommunens bostadsförsörjningsansvar och även vad som avses med ett gott boende. Det finns därför en möjlighet för kommunen att skriva in i bolagsordning och ägardirektiv att bostadsbolaget ska verka för att såväl nybyggnation som utveckling av bostadsbeståndet ska om- fatta anslutning till bredband med hög överföringshastighet. De kommunala fastighetsbolagens flerfamiljsbestånd återfinns i synnerhet inom tätorter, dvs. där utbyggnadsgraden har varit hög. Vi ser att kommunerna spelar sin roll i bredbandsutbyggnaden väl vad gäller att ansluta det allmännyttiga bostadsbeståndet till bredband med hög överföringshastighet. Vi har därför inte några specifika förslag till åtgärder för hur kommuner kan agera annor- lunda i egenskap av fastighetsägare för att stimulera utbyggnaden av bredband med hög överföringshastighet. 8.2Företagens användning av it Regeringen har i bredbandsstrategin uppmärksammat betydelsen av att företag har bredbandsuppkoppling. Företag behöver ha såväl fast som mobil bredbandsuppkoppling för att kunna ha sina kon- takter med kunder, leverantörer och myndigheter. Regeringen lyf- ter även betydelsen av att företagens medarbetare kan arbeta utan- för arbetsplatsen och ha tillgång till företagets it-system. I regeringens digitala agenda för framhålls att it:s poten- tial ska tillvaratas för att öka företagens tillväxt, konkurrenskraft och handel. It sägs ha en central roll i de allra flesta företag: för att Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma förenkla och effektivisera verksamheten samt göra den mer öppen och tillgänglig för kunder och leverantörer. Dessutom kan it fun- gera som motor för att utveckla nya processer, produkter och tjänster. Olika digitala tjänster som ger information och vägledning kan underlätta att starta och driva företag. Dessutom betonas i agendan att små och medelstora företag lättare kan nå ut inter- nationellt med stöd av it. It är en självklar och integrerad del i den löpande verksam- heten vid den absoluta majoriteten av småföretag.18 It kommer in i vardagliga aktiviteter som exempelvis inköp och försäljning, men även i strategiska frågor som affärsutveckling, produktutveckling och marknadsföring. I princip alla småföretag, oberoende av bransch, storlek och geografiskt läge använder system för ekonomisk redo- visning, ordbehandling och mail samt internetkommunikation för att nå skattekonto och internetbank. Det finns även mer avancerade former av it-användning i små- företag, exempelvis automatiserad dataöverföring med kunder och leverantörer, att sända och ta emot e-fakturor och ta emot beställningar online. undersöker företags användning av it i syfte att belysa utvecklingen av informationssamhället.19 SCB:s undersökning visar att stora företag använder mer it i sin verksamhet än företag med färre anställda. Ett exempel är elektro- nisk fakturering. Andelen stora företag som skickar e-fakturor elektroniskt uppgår till , medan motsvarande andel för små företag är 7 procent20. Av de stora företagen tillhandahåller sina anställda med bärbara enheter som kan anslutas till internet via en mobil anslutning. Motsvarande andel för små företag är . Av stora företag har en miljöpolicy som innebär att man ska välja telefon-/webb-/videomöten för att undvika resor. Av små företag är andelen med sådan miljöpolicy . SCB har undersökt företagens användning av sociala medier, som exempelvis sociala nätverk (Facebook, LinkedIn) och mikro- bloggar (Twitter). Företagen använder sociala medier främst i syfte att utveckla företagets varumärke och för att marknadsföra pro- dukter. Bland företag med 250 anställda eller fler är andelen som 18Här finns mer att hämta – it- användningen i småföretag. Delbetänkande av Utredningen om ökad it-användning i småföretag. 19SCB, Företagens användning av it 2013. 20Till stora företag räknas de som har 10 anställda eller fler. Till små företag räknas de som har 1-9 anställda. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma använder sociala nätverk . Bland företag med 1–9 anställda uppgår andelen till . I SCB:s undersökning ingick en fråga om vilken hastighet företagens snabbaste internetanslutning kan uppnå för att ta emot data enligt avtal med internetleverantören. Bland små företag är det vars snabbaste internetanslutning enligt avtal med internetleverantören kan uppnå /s för att ta emot data. Motsvarande andel bland företag med 10–49 anställda är och bland företag med 50–249 anställda är det . Bland företag med 250 anställda eller fler är andelen vars snabbaste internetanslutning enligt avtal med internetleverantören kan uppnå en hastighet om /s för att ta emot data . SCB har även undersökt förekomsten av webbplats hos företag och vilka tjänster som finns tillgängliga på företagens webbplatser. Bland små företag är det som har webbplats och bland stora företag . Bland tillgängliga tjänster återfinns exempelvis produktkataloger, prislistor, möjligheten att beställa/boka/reservera och spåra beställningar. En fråga i undersökningen handlar om företagens användning av internet vid kontakter med myndigheter. Andelen av företag med 10 anställda eller fler som svarar att de använder internet för att söka information och för att hämta, fylla i och skicka in blanketter ligger på . Andelen som använder internet för dessa ändamål låg något lägre när det gäller företag med 1–9 anställda, runt SCB:s undersökning visar även hur stor andel av företagens totala försäljning som utgörs av webbförsäljning. När det gäller försäljning till konsumenter utgör webbförsäljningen cirka 2 pro- cent för såväl små som stora företag. När det gäller försäljning till företag och offentlig sektor är andelen för små företag och för företag med 250 eller fler anställda. Andelen små företag som har anställda som regelbundet arbetar utanför företagets lokaler med tillgång till företagets it-system är . Motsvarande andel för företag med 250 anställda eller fler är . Regeringen uppmärksammar i bredbandsstrategin särskilt före- tag som verkar på landsbygden och dessas behov av bredband. genomförde en under- sökning bland verksamheter inom fem näringar; entreprenad, häst- Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma verksamhet, småskaligt livsmedelsföretagande, turism och energi21. I undersökningen ställdes bl.a. frågor om vilka förväntningar och bedömningar som fanns ifråga om lönsamhet, investeringar och önskemål om framtida utveckling. LRF:s undersökning visar att fyra av fem av de näringar som undersöktes har god lönsamhet, en investeringsvilja och framtidstro. Det frågades bl.a. om vad medlemmarna saknade för att, på lokal nivå, kunna utveckla verksamheten ytterligare. Av svaren framkom att bredband och snabb internetuppkoppling rankades i topp () av vad som saknas på lokal nivå för att kunna utveckla företagandet. På andra plats kom bra vägar () och på tredje plats kom god näringslivsservice (). Utredningen i småföretag22 belyser situationen vad gäller it-användning inom de gröna näringarna. Utredningen ger exempel på hur mjölkföretagen genom att utnyttja it kan effektivisera sin drift. Detta sker exempelvis genom att mjölk- företagen i allt högre grad använder it för styrning och övervakning samt för att kommunikation med omvärlden. Många av företagen har inbyggda styrnings- och expertsystem som är helt beroende av it i det operativa arbetet för t.ex. utfordring och mjölkning av djuren. Utredningen i småföretag konstaterar att mjölkföretagen ofta finns på platser där trådbundet bredband saknas, att tillgängliga mobilnät ofta har kvalitetsbrister eller att mobilnät saknas helt. Utredningen om ökad it-användning i småföretag framhåller att olika former av it-lösningar bland annat gör det möjligt för små- företag att lättare nå nya marknader och förenkla samarbete och koordinera produktionen med andra företag. Detta bör, enligt vår mening, även gälla medelstora och stora företag. I detta avsnitt beskriver vi hushållens efterfrågan som även den är en viktig faktor för att förstå utbyggnaden av bredband med hög överföringshastighet. Vi gör det genom att diskutera efterfrågan ur två perspektiv, dels efterfrågan på hastigheter och abonnemang, dels efterfrågan på tjänster. LRF, 2011. 22Här finns mer att hämta – it- användningen i småföretag. Delbetänkande av Utredningen om ökad it-användning i småföretag. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma 8.3.1Efterfrågeutveckling vad gäller abonnemang och hastigheter23 Det är många hushåll som inte har bredbandsabonnemang med de hastigheter som sätts upp i bredbandsstrategin. Dels finns inte infrastruktur utbyggd i den omfattningen än24, dels har inte alla som har möjlighet att teckna ett abonnemang gjort det. var antalet abonnemang på fast bredband, dvs. via trådbundna accesstekniker, knappt 3,1 miljoner, vilket är 50 000 fler än vid samma datum . Den vanligaste tekniken för dessa bredbandsabonnemang är xDSL, dvs. bredband via kopparnätet för telefoni, huvudsakligen via ADSL. Abonnemangen på xDSL har dock minskat ända och 1 384 000 sådana Det är en nedgång med vilket motsvarar en årlig minskning på Den accessteknik som visar tillväxt är fiber och fiber- där fanns 1 103 000 abonnemang. Som beskrivs i kapitel 3 är de trådbundna accesstekniker som bedöms kunna uppfylla bredbandsmålen fiber, uppgraderade kabel- tv-nät och VDSL på korta avstånd. Källa: PTS Svensk telemarknad . När det gäller mobilt bredband uppgick antalet abonnemang till 7,5 miljoner , vilket är en ökning eller 1,3 miljoner abonnemang, . Av de abonnemangen var på mobilt bredband som fristående på mobilt bredband som tilläggs- 23Källa till uppgifterna i avsnitt 9.2.1 är, om inte annat anges, Svensk telemarknad . PTS, 2013. 24Se kapitel 3 där vi följer upp utbyggnaden av infrastruktur. 25Abonnemang som i huvudsak används för mobil paketdata och där dataaccessen använts minst en gång i perioden eller där abonnemangsavgift betalats i perioden. Abonnemanget ska inte ha genererat några taltrafik- minuter i perioden. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma Jämfört med ökade antalet abonne- mang på mobilt bredband som tilläggstjänst medan de på mobilt bredband som fristående tjänst ökade med . fanns 811 000 abonnemang som hade använt tjänster i 4G(LTE)-nätet, vilket är en ökning med 728 000, eller , jämfört med samma datum . Av dessa abonne- mang har 572 000 tillkommit . ställdes i PTS halvårsundersökning även frågan om hur många mobila abonnemang som klarar av att använda tjänster i 4G-nätet och dessa uppgick till 2,3 miljoner.27 Hur långt har kommit i förhållande till den målsättning som har ställts upp i den europeiska digitala agendan, dvs. en strä- van om att av hushållen abonnerar på internetförbindelser på över /s? Antalet abonnemang med högre överföringshastigheter fort- sätter att öka medan de med lägre hastigheter minskar. fanns det 840 000 abonnemang med hastig- heter på /s och över, vilket är en ökning på eller 225 000 abonnemang. Av dessa hade drygt 1 000 en hastighet på Gbit/s eller mer.28 Överföringshastigheten vid val av internetanslutning är, enligt PTS individundersökning viktigt. Av de som har ett internetabonne- mang svarar att det är viktigt.29 Nedanstående tabell visar att utvecklingen vad gäller efterfrågan av höghastighetsbredband stiger . Ökningen är påtaglig men inte lika stor som siffrorna indike- rar. Anledningen är att SCB mätt antalet hushåll och det visat sig att SCB har underskattat antalet hushåll. 26Avser bundlingsprodukter där abonnenten köper minst 1 Gigabyte datatrafik antingen via tilläggstjänst eller inkluderat i abonnemanget. I praktiken innebär det smart- phones som används för både samtal och mobilt bredband. 27För ska kunna använda sig av 4G-nätet måste en användare både ha ett och en terminal som klarar av 4G. Utöver detta måste man också abonnera på tjänsten för att få tillgång till nätet. PTS, 2013. 29Svenskarnas användning av telefoni och internet. PTS individundersökning, 2013. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma Källa: PTS bredbandskartläggning 2013. PTS, 2014 samt Svensk telemarknad 1 h 2013. Konsumenternas hastighetsbehov följer tydligt utvecklingen av tjänster på internet. har streaming blivit mer popu- lärt vilket har inneburit att behovet har ökat från att t.ex. läsa Afton- bladet, Facebook och e-post, vilket var möjligt med 3–/s, till streaming som kräver upp mot /s.30 Slutanvändarna har således haft låga incitament att efterfråga bredband med höga överföringshastigheter. Med de tjänster som finns klarar sig de flesta personer med /s, det är då möjligt att titta på hd-video, tanka ner filer, surfa, titta på t.ex. SVT-play eller Netflix. Ett hushåll som består av fler personer behöver således högre kapacitet än så. För ett hushåll på 4–5 medlemmar kan man räkna med /s per person. Å ena sidan är det inte alla som använder sig av dessa denna typ av tjänster , å andra sidan finns det användare som har behov av mycket högre överföringshastigheter t.ex. för olika sorters on-line spel. Behovet bedöms dock öka eftersom nya tjänster kommer att ut- vecklas, bl.a. streaming av rörlig bild med ännu högre upplösning än och med anledning av olika välfärdstjänster. Det är mer än själva bredbandsabonnemanget som påverkar hastigheten i uppkopplingen, t.ex. den utrustning slutanvändaren har i hemmet. Användningen av internet från en dator tycks enligt resultatet från PTS individundersökning vara relativt oförändrad och 2013, se tabell 8.4. 30 Källa: . Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma Källa: PTS; Svenskarnas användning av telefoni och internet PTS individundersökning 2013. Datatrafiken ökar i snabb takt i såväl det fasta som det mobila nätet. Den allt större konsumtionen beror på att fler personer, och oftare, använder tjänster som tv, video, sociala medier, molntjänster, lagringstjänster. Aktörerna förväntar sig att denna utveckling fortsätter framöver, där bl.a. utveck- lingspotentialen och därmed användningen av offentliga tjänster är stor. Vi kan dock konstatera att det är svårt att bedöma hur den offentliga och privata efterfrågan kommer att se ut framöver och vilka tjänster som näten kommer att användas till. Det enda vi, med stor sannolikhet, kan säga är att bandbreddsbehovet kommer att öka och att användarmönstret förändras och att detta beror av tjänsteutvecklingen. I våra direktiv anges att vi ska utreda hur man baserat på förvärvade erfarenheter, kan arbeta mer effektivt för att samordna efterfrågan av bredband i lands- och glesbygder för att underlätta marknads- mässig utbyggnad. Vi har i tidigare kapitel sett att den marknadsmässiga utbyggnad som har ägt rum i första hand har varit fokuserad till fler- familjsbostäder i tätort och småort. De positiva förutsättningarna för denna utbyggnad är t.ex. hög befolkningstäthet och förekomsten av kommunala bostadsföretag som efterfrågat utbyggnad. Hante- ringen av marktillträde och grävtillstånd har lyfts fram som ibland varandes negativa förutsättningar vid utbyggnad i tätort och små- ort. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma För att utbyggnaden ska bli hög även i områden som ligger utanför de som är mest lönsamma krävs att det som kan tolkas som negativa förutsättningar påverkas på ett positivt sätt. Det handlar exempelvis om att minska den negativa inverkan som en låg befolk- ningstäthet innebär, och att genom en ökad efterfrågan få till stånd en högre anslutningsgrad. För detta behövs sannolikt någon form av initiativ från den offentliga sidan, både på lokal och på regional nivå, och även sam- verkansmodeller mellan det privata och det offentliga. Initiativ som leder till att den totala efterfrågan på bredband med hög över- föringshastighet från hushåll och företag inom ett geografiskt område ökar. 8.5.1Aggregera efterfrågan på utbyggnad Bedömning: Den kommunala bredbandssamordnaren bör sam- verka med byalag respektive villasamfälligheter och dylika sam- manslutningar för att aggregera efterfrågan på utbyggnad av bredband. Bredbandsstrategier på såväl regional som lokal nivå bör omfatta en strategi för hur efterfrågan på bredband ska aggregeras, denna strategi ska vara så tydlig som möjligt så att den kan omsättas i praktiken. Kostnaden för att anlägga infrastruktur är högre per användare i landsbygd och i glesbygd än i tätort. Det beror till stor del på att befolkningstätheten är låg och att det geografiska avståndet mellan byar och samhällen är större än i tätort. Detta innebär att det är färre personer som ska dela på de initiala kostnaderna när infra- strukturen anläggs och att det därför blir högre fasta investerings- kostnader per hushåll. Vi kan konstatera att det är i landsbygd, glesbygd och i villaområden som det största behovet av att etablera bredband finns om målen ska nås. Medan i tätorter har tillgång till fiber, och därmed en uppkoppling som ger /s, är motsvarande andel för landsbygden. Det finns ingenting som tyder på att det skulle vara någon större skillnad på vilka bredbandstjänster som efterfrågas på landsbygden jämfört med i tätort, dvs. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma bandstjänster som efterfrågas på landsbygden kräver samma överföringshastighet som i tätbebyggda områden31. I delbetänkandet skrev vi om konceptet Fiber till byn, som har vuxit fram och som har blivit en framgångsrik modell för att bygga ut bredband på landsbygden. Det är av 8 000 byar som har ett anlagt byanät. Byanätsmodellens konstruktion leder till lägre kostnader dels för den som anlägger nätet, dels till en lägre avgift för det hushåll som ansluter sig till nätet. Den lägre avgiften möjliggörs genom att marknadsaktörens kostnader kan sänkas genom en effektivare hantering av mark- och grävtillstånd, av markarbete och ideellt arbete som utförs av byalagsmedlemmarna. Ytterligare en parameter som har betydelse för byanätsmodellen och för den efterfrågan på bredband som finns och har funnits på landsbygden är möjligheten att söka ekonomiskt stöd från landsbygdspro- grammet, strukturfonderna, det nationella kanalisationsstödet samt nationella medfinansieringsmedel.32 Genom byanätsmodellens konstruktion möjliggörs en större efterfrågan på utbyggnad av bredband än vad som varit fallet om hushållen varit tvungna att betala den betydligt högre anslutnings- avgift. Byanätsmodellen är i sig ett sätt att aggregera efterfrågan på bredband som gör att det kan bli intressant för en marknadsaktör att anlägga ett stamnät till vilket byanätet kan anslutas. För att marknadsaktören ska vara intresserad av att anlägga infrastruktur krävs att anslutningsgraden är tillräckligt hög så att det är affärsmässigt lönsamt. Med byanätsmodellen behöver inte mark- nadsaktören själv göra marknadsundersökningen om hur många hushåll som är intresserade av att ansluta sig, utan får detta presenterat för sig. Kommuner bör kunna arbeta systematiskt för att öka intresset i närliggande byar och därmed kunna presentera en ännu högre efterfrågan för aktörerna. Detta för att skapa möjlighet för en kostnadseffektiv utbyggnad. Vi har blivit uppmärksammade på att intresset för bredband kan skilja sig åt avsevärt mellan byar som ligger nära varandra, vilket inte är märkligt med tanke på eldsjälarnas betydelse för bredbandsfrågans prioritet. Med tanke på eldsjälarnas stora betydelse för byanätsmodellen är det inte heller konstigt att 31Bredband i hela landet – Slutrapport från Byanätsgruppen, Bredbandsforum, 2013. 32För en diskussion om dessa stödformer, se vårt delbetänkande Effektivare bredbandsstöd 2013:47. Efterfrågan och möjligheter att samordna densamma ett visat intresse för bredband kan försvinna om eldsjälen av någon anledning inte längre har möjlighet att ägna nödvändig tid åt det ideella uppdraget och det inte finns någon annan som kan ta vid. Även om byanätsmodellen har visat sig vara ett effektivt sätt att få ut bredband på landsbygden kan modellens krav på engagemang och ansvar i vissa fall verka i motsatt riktning. Ett sätt att öka intresset, och därmed efterfrågan, är att både den lokala och den regionala nivån på ett systematiskt sätt arbetar med att öka förståelsen för varför bredband bör anläggas. Det handlar om att skapa en förståelse för att värdet på fastigheten ökar, att hushållet kan få lägre kostnader för tv, telefoni och bredband, att möjligheteten till distansarbete ökar. För att aggregera efterfrågan på landsbygden och därmed öka intresset för en marknadsmässig utbyggnad bör samarbetet mellan kommun och byalag vara en framgångsfaktor. Vi gör bedömningen att kommunernas bredbandssamordnare bör ha kontakt med såväl byalag som marknadsaktörer för att kunna öka intresset och efterfrågan på utbyggnadav bredband. Bredbandssamordnaren bör informera om nyttan med bredband av hög kapacitet och därmed verka för att aggregera efterfrågan så att marknadsaktörer blir intresserade av att bygga ut. Se vidare i kapitel 9 om den kommu- nala bredbandssamordnarens roll i vårt förslag till organisation som syftar till att stimulera kommunernas engagemang. Vidare gör vi bedömningen att kommunerna i bredbandsstrategin bör inkludera en plan för hur efterfrågan ska stimuleras och aggre- geras, och hur samarbete med olika och närliggande byalag ska stimuleras. I delbetänkandet föreslog vi att PTS skulle ansvara för att den s.k. bredbandskartan skulle kompletteras med information från samtliga stödprogram om var det finns infrastruktur som etablerats med offentliga medel. Det huvudsakliga syftet med förslaget var att underlätta samarbetet mellan byalag och olika operatörer.