sou · H2B341 · 2014-06-17 00:00:00 — Diskrimineringslagen (2008:567) ersatte sju lagar mot diskriminering. Två nya diskrimineringsgrunder infördes och diskrimineringsför- buden utökades till att omfatta fler samhällsområden . Förutom några förändringar i fråga om upprättande av handlings- planer för jämställda löner, jämställdhetsplaner och lönekartlägg- ningar, överfördes bestämmelserna om aktiva åtgärder i princip oför- ändrade från de numera upphävda lagarna till diskrimineringslagen. Diskrimineringslagens regler om aktiva åtgärder finns endast inom arbetslivsområdet och utbildningsområdet. På arbetslivsområdet finns bestämmelser om aktiva åtgärder endast när det gäller diskrimine- ringsgrunderna kön och etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- uppfattning. Inom utbildningsområdet finns reglerna för samtliga diskrimineringsgrunder, förutom könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder. Ska krav på aktiva åtgärder utvidgas till att omfatta fler samhällsområden? Regeringen uttalade i propositionen Ett starkare skydd mot diskri- minering (prop. 2007/08:95) att frågan om och på vilket sätt aktiva åtgärder bör utökas till nya samhällsområden, bör utredas ytterligare. En fråga för utredaren är alltså om krav på aktiva åtgärder ska vara begränsade till att omfatta enbart vissa samhällsområden eller om någon form av utvidgning bör göras. I betänkandena En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22) och Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden (SOU 2010:7), har förslag om att utvidga omfattningen av bestämmelserna om aktiva åtgärder presenterats. Regeringen valde att inte gå vidare med dessa förslag på grund av att det inte var till- räckligt utrett vad utökningen innebär. Det finns därför anledning att på nytt se över vilken omfattning regler om aktiva åtgärder ska ha. Detta gäller även om utredaren anser att krav på aktiva åtgärder ska regleras på annat sätt än i diskrimineringslagen (2008:567). ta ställning till och föreslå vilka som ska omfattas av aktiva åt- gärder, bedöma om krav på aktiva åtgärder ska utvidgas till fler sam- hällsområden och i så fall föreslå vilka, utifrån sina förslag, lämna nödvändiga och fullständiga författ- ningsförslag. Det står utredaren fritt att överväga andra frågor som kan aktuali- seras under utredningen. Regeringens övergripande målsättning i arbetet med att förenkla för företagen är att skapa en positiv märkbar förändring i företagens vardag. Ett underliggande delmål är sänkta administrativa kostnader för företagen. Med hänsyn till regeringens arbete med regelförenkling, ska ut- redaren göra en avvägning mellan behovet av en eventuell ökning av aktiva åtgärder och strävan att inte belasta arbetsgivare och andra aktörer med alltför omfattande administrativa uppgifter. Utredaren ska i sammanhanget även beakta Statskontorets rapport åtgärder mot diskriminering – effekter och kostnader (2011:4). Utredaren ska redogöra för ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14– 15 a §§ i kommittéförordningen (1998:1474) och 6 och 7 §§ för- ordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslagen ska kostnadsberäknas och utredaren ska lämna förslag till finansiering. Samverkan med andra och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från Diskrimineringsombuds- mannen, och andra berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska beakta den kartläggning som görs inom () av arbetet med aktiva åt- gärder i andra länder inom som är relevanta i sammanhanget. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering (A 2012:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effek- tivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering (A 2012:02) Regeringen beslutade kommittédirektiv om aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80). Den särskilda utredaren får nu också i uppdrag att föreslå hur tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10, rskr 2012/13:260) om lönekartläggningar och handlingsplaner för jäm- ställda löner kan genomföras, analysera för- och nackdelar med ett sådant förslag jämfört med nuvarande reglering, bl.a. med avseende på löneskillnader mellan kvinnor och män samt med avseende på regeringens arbete med att inte belasta arbetsgivare med alltför omfattande administra- tiva uppgifter, och utifrån sina förslag lämna nödvändiga och fullständiga författnings- förslag. Enligt diskrimineringslagen (2008:567) ska arbetsgivaren göra en lönekartläggning och upprätta en handlingsplan för jämställda löner . Skyldigheten att upprätta handlingsplaner för jämställda löner gäller dock inte arbetsgivare med färre än 25 arbetstagare. Enligt tidigare regler i jämställdhetslagen (1991:433) skulle arbets- givare göra en lönekartläggning och upprätta en handlingsplan för jämställda löner . Då gällde att arbetsgivare med färre än tio arbetstagare var undantagna från kravet att upprätta en årlig hand- lingsplan för jämställda löner. I tillkännagivande anges att det behövs en lagstiftning som slår fast att lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställ- da löner ska göras . Vidare anges att endast företag med färre än tio arbetstagare ska vara undantagna från skyldigheten att upp- rätta en handlingsplan för jämställda löner. anför att dessa regler ska ändras i syfte att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det som anges i direktiv 2012:80 om konsekvensbeskrivningar och samverkan gäller också för detta uppdrag. Utredaren ska även inhämta synpunkter från . Utredningstiden har tidigare förlängts till (dir. 2013:36). Uppdraget ska fortfarande redovisas då. Tilläggsdirektiv till Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering (A 2012:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effek- tivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80). Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2013:36) skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska i stället redovisas . För att beräkna de kostnadsmässiga konsekvenserna av våra förslag har vi utgått från regelräknare och databasen . Där finns siffror på vad dagens bestämmelse om lönekartläggning kostar samt vad kostnaden är för att upprätta handlingsplan för jäm- ställda löner och jämställdhetsplan. Siffrorna i är om de omfattar informationskrav med en kostnad . Informationskrav understigande upp- daterades inte utan där avser siffrorna uppdatering. Sifforna som gäller löner är . Sifforna som vi använt i våra beräkningar är mot bakgrund av detta gamla vilket själv- klart påverkar exaktheten i resultaten. Vi har uppskattat populationen mellan 10–24 anställda till 19 709. Siffran har vi fått genom att använda regelräknarens siffror. Popula- tionen för 10–19 anställda (16 443) anges avseende informationskrav lönekartläggning. Vi har sedan använt populationen för 20–99 an- ställda i regelräknaren avseende lönekartläggningskravet (11 902) och minskat det med populationen för 25–99 anställda i regelräknaren avseende kravet på att upprätta handlingsplan (8 636) för att få fram populationen 20–24 (3 266). Vi har därefter lagt samman popula- tionen för 10–19 och populationen för 20–24. Bilaga 5 SOU 2014:41 Enligt regelräknare är de uppskattade kostnaderna för dagens lönekartläggningsbestämmelse . Om man ändrar frekvensen till blir kostnaden i stället 237 307 536 kro- nor vilket ger en differens på . Tabell 2 Lönekartläggning med resp. utan plankrav för gruppen 10–24 Av tabellen kan man utläsa att plankravet står för en mindre del av kostnaderna. Den kostnad som tillkommer för populationen 10–24 vid krav på att genomföra lönekartläggning och dokumen- tera arbetet skriftligen är . Plankravet står endast för av denna ökning. Upprätta handlingsplan för jämställda löner (10–24) (Omfattas ej) Även avseende handlingsplan för jämställda löner och jämställdhets- plan finns uppgift om beräknade kostnader i regel- räknare. Uppskattad totalkostnad för att upprätta en handlings- plan för jämställda löner uppges vara . En ändring av frekvensen i regelräknaren till årlig ger en uppskattad kostnad om vilket skulle innebära en ökning med 4 329 598 kro- nor, allt annat oförändrat. Gruppen 10–24 anställda omfattas inte av kravet enligt gällande rätt. Med vårt förslag kommer de omfattas av krav på att skriftligen dokumentera sitt arbete med lönekartlägg- ningen. Vi har för vår uppskattade population mellan 10–24 anställda använt oss av samma siffror som används av regelräknaren i gruppen 25–99 anställda. Då regelräknaren har fördubblat tidsåtgången för varje grupp och uppskattat denna för 25–99, 120 minu- ter för 100–999 och – anställda borde man egent- ligen kunna räkna med en tidsåtgång för gruppen 10–24 anställda (de siffrorna för gruppen 10–24 inom parentes i tabell 3). Det skulle ge en beräknad kostnad om i stället för som vi angett i tabellen. Den totala merkostnaden skulle då ligga på i stället för . (10–24) (Omfattas ej) Slutligen finns i regelräknaren uppskattade kostnader för att upprätta en jämställdhetsplan. Här uppges kostnaden för dagens regel vara . Genom att ändra frekvensen till i regelräk- naren får man i stället en uppskattad kostnad om vilket skulle innebära en ökning med allt annat oförändrat. För gruppen 10–24 som inte omfattas av kraven i gällan- de rätt och som med vårt förslag endast omfattas av dokumentations- kravet såvitt gäller lönekartläggningsarbetet har vi även räknat på vad det skulle kosta om de omfattades av hela dokumentationskravet. Om vi använder oss av samma population som ovan och av samma kostnader som för gruppen 25–99 blir kostnaden 154 991 576 kro- nor. Om vi i stället minskar tidsåtgången till hälften enligt samma resonemang som ovan blir kostnaden i stället (se siffror inom parentes i tabellen). Då skulle den totala ökningen bli i stället för . 10–24 () 10–24 () Totalt (1) Totalt (2) I tabellen ovan har vi lagt samman kostnaderna för dagens båda planer. Om vi hade valt att behålla skyldigheten att upprätta hand- lingsplan för jämställda löner och jämställdhetsplan och endast ökat frekvensen till årlig samt omfattningen från 25 till 10 anställda hade kostnaderna ökat med i vart fall (räknat på en lägre tidsåtgång för arbetsgivare med 10–24 anställda än de som har fler än 25 anställda). Om vi i stället tar kostnaden för att upp- rätta handlingsplan för jämställda löner för samtliga arbetstagare med 10 eller fler anställda (tabell 3) och lägger samman med plan- kravet för att upprätta jämställdhetsplan med ökad frekvens men samma omfattning (tabell 4) får vi (med ). Att undanta populationen 10–24 från de delar av dokumentationskravet som inte gäller lönekartläggnings- arbetet minskar följaktligen kostnaderna med i vart fall drygt 77 miljo- ner kronor om man enbart räknar kostnaden för dagens planer och slår ihop dem. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande.