sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Vidare ska gälla krav på oberoende styrelseledamöter och bestämmelser om utvid- gade jävsregler samt särskilda regler om ställföreträdares befogen- hets- och behörighetsöverskridande. En styrelseledamot behöver inte vara delägare i ett ömse- sidigt tjänstepensionsbolag. Bolagsstämmans ordförande ska innan styrelseval förrättas lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. Lagen om ekonomiska föreningar Bestämmelserna om föreningens ledning finns i 6 kap. Styrelsen ska bestå av minst tre ledamöter vilka väljs av föreningsstämman, om det inte i stadgarna föreskrivs att en eller flera styrelseledamöter ska utses på annat sätt. Styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen om inte stadgarna tillåter annat. Vissa ställföreträdare för medlemmar kan vara styrelseledamöter utan att vara medlem- mar och detsamma gäller för arbetstagarledamöter i styrelsen. Minst hälften av styrelseledamöterna måste vara bosatta inom EES, om inte regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer tillåter annat. En av styrelseledamöterna ska vara ordförande, vilken väljs av styrelsen om inte annat föreskrivs i stadgarna eller har beslutats av stämman. Den verkställande direktören får inte vara ordförande. En styrelseledamot får inte handlägga frågor om avtal mellan honom eller henne och föreningen. En styrelseledamot får inte heller handlägga frågor om avtal mellan föreningen och en tredje man om styrelseledamoten har ett väsentligt intresse i frågan som kan vara stridande mot föreningens. Styrelsen svarar för föreningens organisation och förvaltningen av föreningens angelägenheter och ska se till att organisationen beträffande bokföring och medelsförvaltning även innefattar en tillfredsställande kontroll. Den företräder föreningen och tecknar dess firma. Styrelsen ska utse en verkställande direktör om före- ningen är av en viss storlek, men regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan medge undantag om det finns sär- skilda skäl. Genom bestämmelser i stadgarna kan det även i andra fall finnas en skyldighet för styrelsen att utse en verkställande direktör. Den verkställande direktören ska ha hand om den löpande förvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. Han eller hon får dessutom vidta sådana åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av föreningens verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse, om styrelsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för föreningens verksamhet. Styrelsen ska dock underrättas om sådana åtgärder. Den verkställande direktören ska sörja för att föreningens bokföring fullgörs i överensstämmelse med lag och att medelsför- valtningen sköts på betryggande sätt. Den verkställande direktören har alltid rätt att företräda före- ningen och teckna dess firma beträffande de åtgärder som ankom- mer på honom eller henne. Styrelsen kan bemyndiga en styrelse- ledamot, den verkställande direktören eller någon annan att före- träda föreningen och teckna dess firma, om inte stadgarna för- bjuder det. Minst en av dem som bemyndigats att företräda föreningen och teckna dess firma ska vara bosatt inom EES, om inte regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer tillåter något annat. Om föreningen inte har någon ställföreträdare som är bosatt i ska styrelsen bemyndiga en person som är bosatt här att på föreningens vägnar ta emot delgivning. Bestämmelser om ledningen i ömsesidiga försäkringsbolag finns i 12 kap. 24–31 §§ FRL. I 24 § anges att bestämmelserna i 6 kap. FL gäller även för ömsesidiga försäkringsbolag, med de tillägg som följer av 25–31 §§. Särregleringen innebär att det för försäkringsbolagen inte gäller något krav på att styrelseledamöterna ska vara delägare i bolaget. Vidare ska mer än hälften av styrelseledamöterna i ett försäkringsbolag vara personer som varken är anställda i bolaget eller anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Innan styrelseval ska bolagsstämmans ordförande lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller har i andra företag. Verkställande direktör ska alltid utses och den verkställande direktören får inte vara ordförande i styrelsen. Därutöver gäller särskilda bestämmelser kring jäv för styrelseledamöter och den verkställande direktören, vissa generella inskränkningar när det gäller beslut, rättshandlingar eller åtgärder till nackdel för garanter eller ersättningsberättigade som har rätt till en andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen, förbud för ställföreträdare att i vissa fall följa föreskrifter av föreningsorgan samt särskilda bestämmelser om ställföreträdares överskridande av befogenhet eller behörighet. I sammanhanget bör även nämnas att frågan om prövning av ledningen för ett ömsesidigt försäkringsbolag aktualiseras både vid tillståndsgivningen (se 2 kap. 4 § FRL) och som ett moment i Finans- inspektionens tillsyn över verksamheten i dessa bolag (se 14 kap. 2 § andra stycket FRL). Styrelsen i ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag Vid den reform som syftade till förstärkt skydd för försäk- ringstagare i livförsäkringsbolag ändrades gällande bestämmelse om styrelsens sammansättning för ömsesidiga försäkringsbolag på samma sätt som för hybridbolag. Ändringen innebar att mer än hälften av styrelseledamöterna ska vara personer som varken är anställda i bolaget eller anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller i en företagsgrupp av motsva- rande slag. Motiven för bestämmelsen är att säkerställa styrelsens oberoende i förhållande till anställda i ledande positioner i bolaget och i förhållande till styrelsen och anställda i andra bolag i samma företagsgrupp. Detta för att denna ska kunna fylla sin funktion som tillsynsorgan. En sådan funktion riskerar att försvagas om fler- talet i styrelsen är anställda i försäkringsbolaget eller i företag som ingår i samma företagsgrupp som försäkringsbolaget. Vid reformen betonades att detta blir särskilt påtagligt i sådana försäkringsbolag som saknar ett starkt ägarintresse, dvs. ägare som har incitament och goda förutsättningar att övervaka bolagets skötsel eller där det finns en större risk för att intressekonflikter får genomslag på försäkringsbolagets styrning.10 Vid den associationsrättsliga reformen på försäkringsområdet som genomfördes gjordes motsvarande bedömning, dvs. att övervägande skäl talade för att den nu aktuella regeln om flertalet oberoende styrelseledamöter skulle föras över oförändrad till den nya FRL.11 Utredningen anser att motiven för den aktuella särregeln gör sig lika gällande på tjänstepensionsområdet, och att mer än hälften av styrelseledamöterna i ett ömsesidigt tjänstepensionsföretag alltså ska vara personer som varken är anställda i bolaget eller anställda eller styrelseledamöter i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Mot bakgrund av styrelsens betydelse föreslås också gälla – såsom för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag – att styrelsens ordförande innan styrelseval hålls lämnar uppgift om vilka uppdrag den person valet avser har i andra företag. 2003/04:109 s. 35. 2009/10:246 s. 295. Enligt 6 kap. 4 § andra stycket FL gäller för ekonomiska före- ningar att styrelseledamöter ska vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. I ett ömsesidigt försäkringsbolag gäller inte något krav på att en styrelseledamot måste vara delägare i bolaget (se 12 kap. 25 § första stycket FRL). Att delta i ledningen av ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag kräver särskilda kunskaper och erfarenheter, vilket motiverar krav på att personernas lämplighet prövas av Finansinspektionen.12 Inspek- tionen ska även kunna ingripa mot ett ömsesidigt tjänstepensions- bolag om en ledamot inte kan anses lämplig att delta i ledningen av bolaget. Det kan mot bakgrund av dessa krav på särskilda kun- skaper och erfarenheter inte alltid vara möjligt att i kretsen av delägare eller delägares företrädare hitta personer som kan vara lämpliga som styrelseledamöter. Det talar för att även andra än delägare ska kunna utses till styrelseledamöter. Styrelsens kompe- tens i ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag är så central för skyddet av tjänstepensionstecknare och tjänstepensionsberättigade att de utan begränsningar bör ges möjlighet att utse en lämplig styrelse. Några krav på att styrelseledamöterna ska vara delägare bör därför inte gälla i ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Särregleringen behövs även om det i FL finns en möjlighet att vidga kretsen av styrelse- ledamöter genom särskilt angivna fall i bolagsordning. När det gäller tjänstepensionsaktiebolag har det föreslagits att verk- ställande direktör alltid ska utses och att denne inte ska få vara styrelseordförande. Särregleringen i förhållande till ABL har moti- verats av det starka intresset av en sund och ansvarsfull styrning och kontroll i finansiella institut, samt fördelarna med en likartad reglering som på bank- och försäkringsområdena. För ömsesidiga tjänstepensionsbolag gör sig samma starka intresse av en sund och ansvarsfull styrning och kontroll gällande som för tjänstepensionsaktiebolag. Det finns därför skäl att ställa samma krav på att en verkställande direktör alltid ska utses. 12 Bestämmelser om s.k. ledningsprövning behandlas i avsnitt 9.X. För tjänstepensionsaktiebolag har utredningen föreslagit den sär- regleringen när det gäller jäv att en styrelseledamot eller verk- ställande direktör inte får handlägga en fråga om avtal mellan bolaget och en juridisk person som styrelseledamoten eller den verkställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. En sådan särreglering – vars motiv behandlas i avsnitt 6.2.4 – ska gälla även för de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen. I likhet med vad som gäller på försäkringsområdet ska denna särreglering inte gälla för ömsesidiga tjänstepensionsbolag om det äger samtliga aktier i bolagets motpart och om motparten är ett annat bolag än ett icke-vinstutdelande tjänstepensionsaktiebolag, dvs. avtal mellan det ömsesidiga tjänstepensionsbolaget och dess helägda dotterbolag (under förutsättning att det inte är ett tjänste- pensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst). Generalklausulens skyddskrets (Otillåtna beslut) Den generalklausul som gäller för ömsesidiga försäkringsbolag och som riktar sig till styrelsen och andra ställföreträdare är ett skydd för garanter och ersättningsberättigade som på grund av försäk- ringsavtal har rätt till en andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen (se 12 kap. 29 § FRL). Hänvisningarna till FL i den paragrafen innebär att delägarna i det ömsesidiga försäkrings- bolaget omfattas av generalklausulens skyddskrets. Garanternas ställning i generalklausulen stärktes vid tillkomsten av FRL. Bestämmelsen utformades med motsvarande bestämmelse aktiebolagslag som förebild, varvid aktieägare och garanter likställdes i detta sammanhang (se prop. 1981/82:180 s. 213). Skyddet för ersättningsberättigade infördes genom reformen som syftade till förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkrings- bolag. Tjänstepensionstecknarna i ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag bör givetvis omfattas av en motsvarande generalklausul i den nya tjänstepensionsrörelselagen. Ordningen med garantikapital ska finnas även i ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Det finns därför skäl att införa regler om garanternas ställning i en motsvarande general- 2003/04:109. klausul i den nya lagen. En sådan bestämmelse bör även innehålla ett skydd för tjänstepensionsberättigade. Detta av samma skäl som ligger till grund för att försäkrade i en tjänstepensionsförsäkring som meddelats av ett ömsesidigt försäkringsbolag omfattas av general- klausulens skyddskrets (jfr prop. 2003/04:109). Det kan tyckas naturligt att styrelsen i en ekonomisk förening ska följa stämmans anvisningar. Det finns dock undantag från denna beslutshierarki enligt FL. I 6 kap. 13 § andra stycket FL stadgas nämligen att en ställföreträdare inte får följa sådana föreskrifter av föreningsstämman eller annat föreningsorgan som inte är gällande därför att de står i strid med FL eller stadgarna. Enligt 12 kap. 30 § FRL får en ställföreträdare i ett ömsesidigt försäkringsbolag inte heller följa en föreskrift av ett föreningsorgan om föreskriften inte gäller för att den står i strid med FRL eller ÅRFL. Den särreglering som gäller för ömsesidiga försäkringsbolag bör ha sin motsvarighet för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Ställföre- trädare i ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag ska alltså inte få följa föreskrifter av föreningsstämman eller annat föreningsorgan som inte är gällande därför att de står i strid med FL, stadgarna, tjänste- pensionsrörelselagen eller lagen om årsredovisning i tjänstepensions- företag. Överskridande av behörighet eller befogenhet Regleringen av befogenhetsöverskridande är till stora delar lika i FL och FRL, med det undantaget att ett ömsesidigt försäkringsbolag, trots motpartens onda tro, är bundet av befogenhetsöverskridande åtgärder från styrelsen eller verkställande direktören om överskri- dandet avsåg föremålsbestämmelsen eller andra föreskrifter i bolags- ordningen eller föreskrifter som meddelats av ett annat bolags- organ. När det gäller överskridande av bolagsordningens bestäm- melser om verksamhetsföremålet har det för försäkringsbolagen ansetts rimligt att risken för att bolagets ställföreträdare handlar illojalt helt och hållet bärs av bolaget. Det har ansetts ligga i omsättningens intresse att tredje man kan ingå rättshandlingar med bolagets ställföreträdare utan att närmare behöva överväga om en åtgärd ligger inom ramen för bolagets verksamhetsföremål eller inte (se prop. 1994/95:70 s. 152). Den nu gällande bestämmelsen för ömsesidiga försäkringsbolag är väl avvägd för försäkringsverksamhet som avser tjänstepension som bedrivs i försäkringsbolag, och bör också gälla för ömsesidiga tjänstepensionsföretag som bedriver tjänstepensionsrörelse. Styrelsens ansvar för riktlinjer m.m. Ett försäkringsföretag ska bl.a. upprätta och följa försäkrings- tekniska riktlinjer, placeringsriktlinjer och riktlinjer för hantering av intressekonflikter. Styrelsen ska fastställa riktlinjerna och styrel- sen ansvarar för att riktlinjerna följs och ska fortlöpande pröva om de behöver ändras. I avsnitt 9 förslår utredningen att ett tjänstepensionsföretag ska upprätta riktlinjer för tekniska avsättningar, investeringsriktlinjer, riktlinjer för riskhantering och riktlinjer för hantering av intresse- konflikter. I likhet med vad som gäller på försäkringsområdet ska riktlinjerna i ett tjänstepensionsföretag fastställas av styrelsen, som också ska ansvara för att riktlinjerna följs och fortlöpande ses över. I ett försäkringsföretag ska de försäkringstekniska utredningarna och beräkningarna utföras under överinseende av eller flera aktuarier med den insikt och erfarenhet i dessa frågor som fordras med hän- syn till omfattningen och arten av företagets verksamhet, se 5 kap. 14 § första stycket. De utredningar och beräkningar som måste göras i ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag är av samma art som de försäkringstekniska utredningarna och beräkningarna i ett ömsesidigt försäkringsbolag. Enligt artikel 9.1 d i tjänstepensionsdirektivet ska tjänstepensions- institut ha tekniska avsättningar som beräknas och bestyrks av aktuarie eller annan expert på området i enlighet med lag och aktuariella metoder. Enligt utredningens mening måste det därför krävas att även ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag har en eller flera aktuarier med relevant kompetens och yrkeserfarenhet (se avsnitt9.2.4). Förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om föreningsstämma ska gälla för ömsesidiga tjänstepensionsbolag, med följande särregler. En särregel införs som möjliggör att garanter erhåller rösträtt vid bolagsstämman. För att ändra ett ömsesidigt tjänstepensions- bolags bolagsordning ska det vara tillräckligt med en majoritet om två tredjedelar av samtliga röstande. Vid ändringar som avser uttaxering eller nedsättning av förmån ska det finnas skydds- regler för delägare. Lagen om ekonomiska föreningar Bestämmelserna om föreningsstämma finns i 7 kap. Varje medlem har vid en föreningsstämma en röst, om inte annat anges i stadgarna. Föreningsstämmans befogenheter kan helt eller delvis överlämnas åt särskilt valda fullmäktige. Beslut om att ändra stad- garna fattas av stämman. Beslutet är giltigt om samtliga röst- berättigade har enat sig om det. Annars är beslutet giltigt om det har fattats på två på varandra följande stämmor och beslutet på den senare av dessa stämmor har biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. I vissa fall krävs dock en större majoritet. Stadgarna kan ställa ytterligare krav för ändring av stadgarna och i vissa fall krävs regeringens medgivande. Särbestämmelserna om bolagsstämman i ömsesidiga försäkrings- bolag finns i 2 kap. 8 och 9 §§ samt 12 kap. 32–41 §§ FRL. För att ändra bolagsordningen i ett ömsesidigt försäkringsbolag är det tillräckligt att två tredjedelar av samtliga röstande har förenat sig om det. Beslut att ansöka om förlängning av ett tillstånd ska fattas av bolagsstämman. Bolagsordningsändringar i ömsesidiga försäk- ringsbolag kräver godkännande. Vid sidan av delägare kan även garanter ges beslutanderätt på bolagsstämman om det framgår av bolagsordningen. I bolagsordningen får det bestämmas att stämmans befogenheter ska helt eller delvis utövas av särskilt valda fullmäktige. Minst hälften av fullmäktige ska utses av delägarna eller av organisationer som kan anses företräda del- ägarnas intressen. Varje medlem i en ekonomisk förening har en röst, om inte annat anges i stadgarna (7 kap. 1 § FL). Principen en medlem – en röst har ansetts uttrycka ett demokratiskt synsätt som har grund- läggande betydelse för den ekonomiska föreningsrörelsen, men det har ändå getts frihet att i stadgarna göra avsteg från denna huvud- regel (se prop. 1986/87:7 s. 64 f.). För en ekonomisk förening är det enligt 1 kap. 1 § femte stycket FL utmärkande att den uppfyller särskilda villkor i fråga om bl.a. rösträtt. För ett ömsesidigt försäkringsbolag gäller att varje delägare har en röst, om inte annat anges i bolagsordningen. Det finns inte skäl att ha någon annan ordning för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. I ömsesidiga försäkringsbolag kan garanter ges rösträtt på bolags- stämman (12 kap. 33 § FRL). Det ska då enligt 12 kap. 11 § FRL anges i bolagsordningen. Garanter får utöva sin rösträtt genom ombud och kan även ha biträde vid stämman. Garanters möjlighet till inflytande bör finnas även i ömsesidiga tjänstepensionsbolag. En medlem i en ekonomisk förening kan utöva sin rätt vid före- ningsstämman personligen eller av den som är medlemmens ställ- företrädare enligt lag eller genom ombud med skriftlig dagtecknad fullmakt (se 7 kap. 2 § första stycket FL). Det är dock endast med- lemmens make eller sambo eller en annan medlem som får vara ombud, om inte annat anges i stadgarna. En medlem som är juri- disk person får företrädas av ombud som inte är medlem, om inte annat anges i stadgarna. En medlem kan vid föreningsstämman medföra ett biträde. Det är bara medlemmens make eller sambo eller annan medlem som kan vara biträde, om inte annat anges i stadgarna (se 7 kap. 2 § andra och tredje stycket FL). De begränsningar som finns i FL i fråga om vem som kan vara ombud eller biträde har ansetts onödiga att införa för försäkrings- bolag där det framstår som mer naturligt att uppdrag som ombud eller biträde föranleds av särskilda sakkunskaper. De begränsningar som finns i FL i fråga om vem som kan vara ombud eller biträde bör inte heller gälla för de ömsesidiga tjänste- pensionsbolagen, eftersom delägarskapet i ett ömsesidigt tjänste- pensionsbolag är av en annan art än det ofta mer personligt färgade medlemskap som kan finnas i en traditionell ekonomisk förening. Möjligheten för en minoritet i en ekonomisk förening att begära att beslut i en fråga skjuts upp till en fortsatt stämma kräver att minst en tiondel av samtliga röstberättigade begär det, med en möjlighet att i stadgarna sänka kravet (7 kap. 4 § FL). Motsvarande gräns i ömsesidiga försäkringsbolag är en tiondel av de närvarande röstberättigade (12 kap. 35 § FRL). Det saknas skäl att ha en annan reglering för ömsesidiga tjänste- pensionsbolag än för ömsesidiga försäkringsbolag. En särregel, mot- svarande bestämmelsen i FRL, bör därför införas i den nya lagen. rätt att kalla till stämma Om styrelsen i en ekonomisk förening inte kallat till stämma i före- skriven ordning, ska på anmälan genast sammankalla stämman (7 kap. 7 § FL). För ömsesidiga försäkringsbolag gäller att denna uppgift i stället ska utföras av . Några särskilda överväganden av tillsynskaraktär torde visser- ligen inte krävas vid denna typ av beslut, varför det skulle vara möjligt att låta fullgöra denna uppgift för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Mot bakgrund av vad som gäller för ömse- sidiga försäkringsbolag och att detta är en fråga av intresse för som tillsynsmyndighet bör dock skyldigheten att i vissa fall sammankalla stämman ligga på i stället för på även när det gäller de ömsesidiga tjänste- pensionsbolagen. För att ändra bolagsordningen i ett ömsesidigt försäkringsbolag är det enligt 12 kap. 39 § FRL tillräckligt att två tredjedelar av samt- liga röstande har förenat sig om det. Det krävs alltså inte, även om alla inte är ense, två stämmor, vilket är fallet enligt 7 kap 14 § FL. Om ändringen avser delägarnas ansvarighet vid uttaxering får beslutet dock inte tillämpas förrän efter det att ändrings- beslutet registrerades, om inte samtliga delägare har biträtt det. En delägare som inte samtyckt till beslutet har rätt att från registreringen häva försäkringsavtalet och rätt att få ut den på för- säkringen belöpande andelen av ej intjänad premie och återbäring (12 kap. 41 § FRL). Regleringen rörande beslut om ändring av bolagsordningen i ett ömsesidigt försäkringsbolag överensstämmer nära med den som föreslagits för tjänstepensionsaktiebolag. Det har inte framkommit några skäl att ha längre gående majoritetskrav på tjänstepensions- området än på försäkringsområdet. Till detta kommer att ändringar av bolagsordningen ska godkännas av . Vid ändringar som avser uttaxering eller nedsättning av förmån bör det även för ömsesidiga tjänstepensionsbolag finnas skydds- regler för delägare och tjänstepensionsberättigade som motsvarar de skyddsregler som finns för delägare i ömsesidiga försäkrings- bolag. Generalklausulens skyddskrets (otillåtna beslut) Föreningsstämman i en ekonomisk förening får inte fatta beslut som är ägnade att bereda otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem (7 kap. 16 § FL). För ömsesidiga försäkringsbolag gäller dessutom att ett beslut, rätts- handlingar eller andra åtgärder inte heller får fattas eller företas till nackdel för garanter eller ersättningsberättigade som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen (se 12 kap. 29 § FRL). Ovan har bedömningen gjorts att motsvarande bestämmelse i generalklausulen ska finnas för ställföreträdare även i ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Av de skäl som där anförts föreslås att mot- svarande särregel också ska gälla för föreningsstämman. När det gäller tjänstepensionsaktiebolag har utredningen föreslagit att bolagsstämma ska fatta beslut om förlängning av tillstånd (se 6.2.3). För ömsesidiga tjänstepensionsbolag gör sig samma skäl gällande som för tjänstepensionsaktiebolagen, varför det även för ömsesi- diga tjänstepensionsbolag i lagen ska anges att beslut ska fattas av bolagsstämman. 7.2.5Möjligheter till ett representativt system