sou · H2B385 · 2014-12-18 00:00:00 — Gäller avtalet en livförsäkring eller ett privat individuellt pensionssparande är ånger- fristen (3 kap. 7 § första stycket LODA). Har konsumenten i rätt tid och på ett ändamålsenligt sätt lämnat eller sänt ett meddelande till näringsidkaren om beslutet att ångra avtalet, får meddelandet åberopas även om det försenas, för- vanskas eller inte kommer fram(3 kap. 7 § andra stycket). Av förarbetena framgår klart att det inte finns något krav på att konsumentens meddelande ska ha viss form. 17 har även bedömt att ett avtalsvillkor med krav på skriftlig upp- sägning är oskäligt.18 Samma sak torde gälla beträffande ett avtals- villkor som innebär att ett avtal bara går att ångra skriftligen. Det innebär att en näringsidkare t.ex. inte kan kräva att konsumenten ska meddela att han eller hon vill frånträda avtalet i ett brev. 2004/05:13, s.60. 18Se avsnitt 4.3.14 där hänvisning sker till ett antal avgöranden där MD bedömt ett avtals- villkor som innebär att det krävs skriftlig form för reklamation och uppsägning som oskäligt. SOU 2014:85 Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter delandet ska kunna lämnas muntligen, t.ex. per telefon. Även om det inte finns något krav på att konsumenten skriftligen ska med- dela att han eller hon vill frånträda avtalet är det i praktiken från bevissynpunkt bättre att ångra avtalet skriftligt än muntligt. Att avtalet har ingåtts per telefon påverkar inte konsumentens rätt att ångra ett avtal. Däremot påverkas den tidigaste starttidpunkten för ångerfristen. När det är fråga om telefonförsäljning börjar ånger- fristen löpa tidigast den dag då avtalsvillkoren och föreskriven information kommer konsumenten till handa. När det gäller kreditavtal föreskrivs i LODA att reglerna om ånger- rätt i 21–25 §§ KkrL ska tillämpas i stället. Vad händer när konsumenten ångrat avtalet? En konsument som utövat sin ångerrätt, är skyldig att och senast betala tillbaka de belopp och sända tillbaka det material som konsumenten fått från näringsidkaren. Näringsidkaren får begära ersättning för den del av en finansiell tjänst som har tillhandahållits enligt avtalet innan ångerrätten ut- övades. När det gäller finansiella tjänster av viss varaktighet, t.ex. kredit- avtal, försäkringsavtal och kontoavtal, kan näringsidkaren kräva att konsumenten betalar en proportionell andel av priset för hela tjäns- ten. Normalt sett handlar det om än , om inte näringsidkaren brustit i sin informationsskyldighet för då kan tiden vara längre. Näringsidkaren får inte tillgodoräkna sig någon ränta, premie eller liknande ersättning för resterande del av den tilltänkta avtalstiden. Inte ens om ett försäkringsfall inträffat får ett försäkringsbolag ta betalt med större andel eller hela premien. Om konsumenten hade hunnit betala något för tjänsten får näringsidkaren räkna av det belopp som motsvarar den del av en Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter SOU 2014:85 finansiell tjänst som har tillhandahållits enligt avtalet innan ånger- rätten utövades. Överskjutande belopp ska näringsidkaren och senast från mottagandet av meddelandet åter- betala till konsumenten. Näringsidkaren får inte kräva betalning, om näringsidkaren har underlåtit att lämna information enligt 3 kap. 3 § första stycket 8 LODA. Där framgår att information ska lämnas innan ett avtal ingås om vad som gäller om ångerrätt, och en uppgift om vad kon- sumenten kan komma att få betala vid utövande av ångerrätten. Rätten till ersättning går också förlorad om näringsidkaren innan ångerfristen har löpt ut har påbörjat fullgörandet av avtalet utan begäran från konsumenten. Anknytande avtal om tjänster som konsumenten har träffat med näringsidkaren eller med någon annan på grundval av en överens- kommelse mellan denne och näringsidkaren ska upphöra att gälla om konsumenten utövar sin ångerrätt. Som framgår av avsnitt 4.3.11 ska den som ingår ett försäkrings- avtal ges möjlighet att i lugn och ro ta del av information om avtals- villkor som är av särskild betydelse, viktiga begränsningar av för- säkringsskyddet och annan information som är ägnad att underlätta för försäkringstagarna att förstå innehållet i försäkringsavtalet. Huvudregeln är att informationen ska lämnas innan avtalet ingås. Information efter ett avtal ingås Ett försäkringsbolag behöver inte lämna föreskriven information innan försäkringsavtalet ingås i den mån konsumenten eller före- taget avstår från informationen eller om det möter hinder att lämna informationen med hänsyn till förhållandena då försäkringsavtalet ingås, se avsnitt 4.3.11. Försäkringsbolaget är då skyldigt att lämna informationen efter avtalets ingående. Kraven på ett försäkringsbolag att lämna information efter att ett försäkringsavtal har ingåtts (s.k. efterköpsinformation) finns i 2 kap. 4 § FAL när det gäller skadeförsäkring, i 10 kap. 4 § FAL när SOU 2014:85 Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter det gäller personförsäkring och i 8 kap. 1 § FAL när det gäller före- tagsförsäkring. Information om konsumentförsäkringar efter att avtal har ingåtts per telefon Om en konsument har avstått från information enligt FAL och sam- tyckt till att endast begränsad information lämnas enligt LODA, ska försäkringsbolaget efter det att ett försäkringsavtal har ingåtts ge försäkringstagaren en skriftlig bekräftelse på avtalet och efterköpsinformation.19 Bekräftelsen ska bland annat innehålla information om inne- hållet i försäkringsvillkoren, om sådan information inte lämnats tidigare. Villkor som utgör en oväntad och väsentlig begränsning av försäkringsskyddet ska särskilt framhållas. Det ska även framgå om det finns förbehåll om att försäkringsbolagets ansvar inte inträder förrän premien betalas. Villkor som innebär en skyldighet att an- mäla ändring av den risk försäkringsbolaget försäkrar ska fram- hållas liksom följderna för en försäkringstagare som försummar en sådan anmälan. Viktiga säkerhetsföreskrifter ska vidare lyftas fram. Informationen ska vara klar och tydlig och ska i den mån det är möjligt lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för mottagaren. Försäkringsbolagets ansvar för inträffade försäkringsfall inträder först dagen efter Reglerna om försäkringsbolagets ansvar är lika oavsett vilken för- säljningskanal som använts. Om inget annat har avtalats eller framgår av omständigheterna är huvudregeln att försäkringsbolaget ansvarar enligt avtalet från och med dagen efter den dag då försäkringstagaren ansökte om för- säkringen eller antog ett anbud från företaget. Ansvaret gäller till och med försäkringstidens sista dag. 19 2 kap. 4 § FAL. Regler om efterköpsinformation finns i 8 kap. 1 § när det gäller företags- försäkring och i 10 kap 4 § när det gäller personförsäkring. Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter SOU 2014:85 I de fall en konsument vill teckna en försäkring som ska börja gälla , till exempel en hemförsäkring eller en bilförsäk- ring, så framgår normalt av de allmänna villkoren för försäkringen att avtalet – och därmed försäkringsbolagets ansvar – gäller från och med det klockslag då försäkringen tecknades. Som nämnts kan försäkringen tecknas genom att försäkrings- tagaren betalar premien. I den situationen inträder försäkringsbola- gets ansvar dagen efter den dag då premien betalades. Det gäller också om försäkringen i annat fall är giltig bara om premien betalas innan försäkringstiden börjar. Ett konsumentförsäkringsavtal gäller normalt även om premien inte betalas direkt Försäkringsbolagets ansvar har inte gjorts beroende av att premien betalas. I stället framgår av 5 kap. 1 § FAL att när det är fråga om en konsumentförsäkring behöver konsumenten inte betala premien tidigare än från den dag då försäkringsbolaget avsände ett krav på premien till försäkringstagaren. Försäkringsbolagets ansvar inträder ändå . Detta är dock ingen absolut rättighet. Försäkringsbolaget får välja att försäkringen i stället tecknas genom att försäkringstagaren betalar premien eller att försäkringen är giltig endast under förut- sättning att premien betalas innan försäkringstiden börjar. När det gäller premien för en senare premieperiod behöver den inte betalas tidigare än en månad från den dag då försäkringsbolaget avsände krav på premien till försäkringstagaren. För försäkringar med korta premieperioder på högst en månad ska premien betalas på periodens första dag. Det gäller även tidsbegränsade försäkringar som förnyas på grund av utebliven uppsägning. Försäkringsbolaget har även i dessa fall rätt att knyta ansvaret till betalningen av premien. Om premien inte betalas i rätt tid, får försäkringsbolaget enligt 5 kap. 2 § FAL säga upp försäkringen, om inte dröjsmålet är av ringa betydelse. En uppsägning ska sändas till försäkringstagaren och får verkan efter den dag då den avsändes, om inte premien betalas inom denna frist. Uppsägningen ska innehålla en uppgift om detta. Saknas denna uppgift, får uppsägningen ingen SOU 2014:85 Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter verkan.20 Även om konsumenten inte betalar premien så har för- säkringsbolaget ansvar för de försäkringsfall som inträffar till dess försäkringen upphör på grund av bristande betalning efter att uppsägningen avsändes. Detta är ett exempel på ett viktigt konsumentskydd. Försäkringsbolagets ansvar när avtalet har ingåtts per telefon och konsumenten vill ångra sig Är det fråga om ett avtal som har ingåtts per telefon och försäk- ringstagaren har ångerrätt är försäkringsbolaget ansvarigt fram till dess konsumenten meddelat att han eller hon vill frånträda avtalet. Om avtalets giltighet inte gjorts beroende av att premien betalas är konsumenten skyldig att betala premie för den tid som företaget stått ansvar. När det gäller företagsförsäkringar finns bestämmelser om infor- mation som blir tillämpliga efter avtalets ingående i 8 kap. 1–3 §§ FAL. Av bestämmelserna framgår att försäkringsbolaget ska infor- mera om försäkringen efter att avtal ingåtts på liknande sätt som gäller beträffande konsumentförsäkringsavtal. En viktig skillnad är att informationen inte behöver lämnas om det kan antas att näringsidkaren saknar behov av den. När det gäller företagsförsäkring inträder försäkringsbolagets ansvar för inträffade försäkringsfall när avtalet ingås Till skillnad från ett avtal om konsumentförsäkring inträder försäk- ringsbolagets ansvar enligt ett avtal om företagsförsäkring när avtalet ingås. Om det skulle vara oklart eller saknas utredning om vilken 20 Om försäkringstagaren inte har kunnat betala premien inom den angivna fristen på grund av svår sjukdom, frihetsberövande, utebliven pension eller utebliven lön från sin huvudsak- liga anställning eller liknande hinder, får uppsägningen verkan tidigast efter det att hindret fallit bort, dock senast efter fristens utgång. Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter SOU 2014:85 tid som avtalet har ingåtts, ska det anses ha skett . Ansvaret gäller till och med försäkringstidens sista dag. Om försäkringen ska tecknas genom att försäkringstagaren betalar premien, inträder försäkringsbolagets ansvar dagen efter den dag då premien betalades. Det gäller också om försäkringen i annat fall är giltig bara om premien betalas innan försäkringstiden börjar. Det finns inget som hindrar att kunden och försäkringsbolaget kommer överens om att försäkringsbolagets ansvar ska inträda . Försäkringsbolagets ansvar när avtalet har ingåtts per telefon och företaget vill ångra sig Ett företag som har ingått ett försäkringsavtal per telefon omfattas inte någon ångerrätt vare sig enligt FAL eller LODA. Företaget är i denna situation hänvisat till reglerna i 8 kap. FAL om uppsägning av avtalet. När det gäller kreditavtal har tidigare beskrivits i avsnitt 4.3.12 att sådana avtal inte kräver skriftlig form. Det är därför är möjligt att ingå kreditavtal per telefon. Information efter att ett kreditavtal har ingåtts på telefon När ett kreditavtal ingås per telefon på konsumentens begäran be- höver som framgår av avsnitt 4.3.12 näringsidkaren inte lämna full- ständig information före avtalets ingående. Då ska i stället närings- idkaren efter det att avtalet har ingåtts ge konsumenten samtliga avtalsvillkor och föreskriven information i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Denna möjlighet gäller emellertid inte för bostadskrediter (kredit som är förenad med panträtt i fast egendom, tomträtt eller bostads- rätt eller liknande rätt eller som är förenad med motsvarande rätt i byggnad som inte hör till fastighet). Det innebär att avtalsvillkoren SOU 2014:85 Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter och informationen ska lämnas i en handling eller annan varaktig form som är tillgänglig för konsumenten innan avtalet ingås. Detta krav försvårar naturligtvis telefonförsäljning. Eftersom det inte finns något krav på att informationen ska tillhandahållas i innan avtal ingås torde det emellertid som konstateras i avsnitt 4.3.12 vara möjligt att ingå sådana avtal per telefon under förutsättning att informationen lämnas i en varaktig form som är tillgänglig för kon- sumenten under själva telefonsamtalet, t.ex. genom e-post. Det fanns länge ett formkrav för kreditavtal i svensk rätt. När KkrL trädde i kraft togs det kravet bort. Lagen genomför och rådets direktiv /48/EG av om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv /102/EEG (andra konsumentkreditdirektivet). I samband med att KkrL trädde i kraft upphävdes konsumentkredit- lagen (1992:830). I samband med att formkravet togs bort infördes i stället ett krav på att kreditavtalet ska dokumenteras i en handling eller någon annan läsbar och varaktig form.21 Både kreditgivaren och konsu- menten ska få ett exemplar av dokumentationen. Av förarbetena till lagen framgår att dokumentationskravet, tillsammans med rätten att ångra vissa kreditavtal, ansågs ge ett starkare konsumentskydd jämfört med de äldre reglerna om krav på skriftlig form.22 Detta trots att ändringen innebar en förskjut- ning till ett krav på aktivitet från konsumentens sida för att ångra avtalet. Ångerrätten innebär dessutom att konsumenten belastas med kostnader för att komma ur avtalet. Enligt äldre regler krävdes aktivitet från konsumentens sida i och med att avtalet skulle be- kräftas skriftligen. Avtalet blev emellertid giltigt även utan under- skrift, utom i de delar villkoret var till nackdel för konsumenten. Av 14 § KkrL framgår att avtalet ska dokumenteras genom att nedtecknas i en handling eller någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Dokumentet ska, för- utom avtalsvillkoren, innehålla de flesta av de uppgifter som anges i 21Fakturakrediter undantas från dokumentationskravet. 2009/10:242, s. 60–61. Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter SOU 2014:85 8 § första stycket KkrL.23 Utöver denna information ska doku- mentet även innehålla ytterligare uppgifter (se 14 § andra stycket). Bland annat ska information lämnas om ångerrätt, eller avsaknad av ångerrätt, ångerfristens längd och andra villkor för utövande av ångerrätten inbegripet skyldigheten att betala kapital och ränta, samt räntebeloppet per dag. Uppgifterna ska lämnas på ett klart och kortfattat sätt och konsumenten ska utan kostnad få en kopia av dokumentet. Även om avtalet inte nedtecknas på föreskrivet sätt är det civilrättsligt giltigt och konsumenten får använda ångerrätten eller, där ångerrätt saknas, förtidslösen för att komma ur avtalet. Skälen för att byta skriftlighetskravet mot dokumentation av ingånget avtal och ångerrätt Som framgår ovan togs formkravet för kreditavtal bort i samband med införandet av KkrL. Enligt äldre regler (9 § lag) skulle ett kreditavtal vara skriftligt och undertecknas av konsu- menten. Konsumenten skulle få en kopia avtalet. Ett kreditavtal som inte hade ingåtts skriftligt var ändå giltigt med undantag för villkor som var till nackdel för konsumenten. Skriftlighetskravet gällde inte för engångskrediter där kredittiden var och hela beloppet skulle betalas på en gång. Kravet gällde inte heller för krediter som understeg . Kravet på skriftlig form i 9 § lag infördes på grund av ett motsvarande krav i rådets direktiv /102/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om konsumentkrediter (första konsument- kreditdirektivet) (artikel 4). Artikel 4 ersattes av artikel 10 i andra konsumentkreditdirektivet. Artikel 10 behandlar inte själva ingåendet av ett kreditavtal. Hur sådana avtal ingås är upp till medlemsstaterna själva att besluta om. Det finns inte heller något förbud för medlemsstaterna att införa ett skriftlighetskrav. Det som sägs i skälen till artikel 10 talar närmast för att medlemsstaterna kan ha ett skriftlighetskrav. 23 De flesta av de punkter som räknas upp i 8 § första stycket ska vara med, nämligen 1–6, 8–10, 12–14 och 16. SOU 2014:85 Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter I andra bestämmelser i direktivet förutsätts dock att ett kon- sumentkreditavtal kan ingås muntligen. I artikel 5.3 ges exempelvis kreditgivaren möjlighet att ge konsumenten den information som egentligen ska lämnas före avtalets ingående efter att avtalet har ingåtts, om avtalet på konsumentens begäran ingåtts per telefon. Det konsumentskydd som skriftlighetskravet i första konsument- kreditdirektivet avsåg att uppfylla tillgodoses i andra konsument- kreditdirektivet i stället genom kravet på att kreditavtalet ska doku- menteras. Av den anledningen infördes kravet på att avtalet ska dokumenteras genom att nedtecknas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form i KkrL. Det innebär att det inte finns några särskilda begränsningar vad gäller sättet att ingå kreditavtal. Enligt förarbetena till KkrL skulle borttagandet av skriftlighets- kravet i praktiken inte medföra någon större skillnad eftersom viktiga rättsverkningar, t.ex. ångerrätten, knyts till att avtalet nedtecknas och överlämnas till konsumenten. Med hänsyn till den mängd information som dessutom ska finnas med i kreditavtalet gjordes bedömningen att konsumentskyddet, trots att skriftlighetskravet togs bort, i praktiken skulle bli starkare.24 Utredningens kartläggning visar att de flesta kreditavtal i prak- tiken fortfarande ingås genom skriftlig bekräftelse. Detta gäller även i de fall försäljning sker per telefon. Allmänt om rätten för en konsument att ångra ett kreditavtal En konsument ska ha rätt att ångra ett kreditavtal. Detta gäller oavsett hur kreditavtalet har ingåtts. Det konsumentskydd som ångerrätten ska bidra till gäller dock inte för alla typer av krediter. Ångerrätten gäller inte för bostadskrediter, fakturakrediter eller vissa kontokrediter. Reglerna knyter an till bestämmelserna om ångerrätt i 3 kap. LODA och har utformats för att vara så lika som möjligt. När ångerrätt finns kan konsumenten ångra avtalet genom att lämna eller sända ett meddelande till kreditgivaren från det att ångerfristen börjat löpa. 2009/10:242, s. 60 ff. Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter SOU 2014:85 Ångerfristen börjar löpa den dag då kreditavtalet ingås, dock tidigast den dag då dokumentationen enligt 14 § KkrL kommer kon- sumenten tillhanda. Har konsumenten i rätt tid och på ett ändamålsenligt sätt lämnat eller sänt ett meddelande om att han eller hon frånträder kredit- avtalet, får meddelandet åberopas även om det försenas, förvanskas eller inte kommer fram. I fråga om sättet för konsumentens meddelande till kredit- givaren om att ångerrätten utnyttjas, och i fråga om vem av kredit- givaren och konsumenten som ska stå risken för att ett meddelande som avsänts i rätt tid försenas, valdes samma lösning som redan fanns i LODA för KkrL:s införande. Det innebär att det inte finns något krav på att meddelandet om att konsu- menten vill frånträda avtalet behöver vara skriftligt. Det innebär också att kreditgivaren står risken för att meddelandet försenas (se prop. 2009/10:242, s. 68). Tidsfristen ska anses ha respekterats om meddelandet skickats innan tidsfristen löper ut, förutsatt att det har lämnats i pappers- form eller genom något annat varaktigt medium som kreditgivaren har tillgång till.25 En konsument som ångrar sig ska betala tillbaka kapitalbeloppet tillsammans med upplupen ränta. Detta ska ske och senast från den dag då att konsumenten lämnade eller sände sitt meddelande om att ångerrätten utnyttjas. Räntan ska utgå från och med den dag då konsumenten fick till- gång till krediten till och med den dag då den återbetalas. Om kreditgivaren med anledning av kreditavtalet har betalat en avgift till det allmänna som inte återbetalas, är konsumenten skyl- dig att ersätta kreditgivaren för denna. Kreditgivaren ska och senast från den dag då kreditgivaren tog emot konsumentens meddelande om att kreditavtalet frånträds betala tillbaka de avgifter som konsumenten har betalat med anledning av krediten. Om konsumenten utövar sin ångerrätt och det med anledning av kreditavtalet har ingåtts ett anknytande avtal om tjänster som tillhandahålls av kreditgivaren eller av någon annan på grund av en överenskommelse mellan denne och kreditgivaren, ska det an- 2004/05:13, s. 60. SOU 2014:85 Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter knytande avtalet upphöra att gälla utan att konsumenten får åläggas någon påföljd för detta. Ångerrätt saknas för bostadskrediter Medlemsstaterna ges i andra konsumentkreditdirektivet möjlighet att välja om bostadskrediter ska omfattas av ångerrätt eller inte. Samma rätt ges i och rådets direktiv /65/EG när det gäller rätten att ångra ett avtal om bostadskrediter som ingåtts på distans.26 I förarbetena till KkrL framhålls att ett avtal om bostadskredit är ett viktigt avtal för en konsument. Det har stor inverkan på den egna ekonomin, vilket enligt regeringen talade för att ångerrätt borde gälla även för dessa krediter. fanns omständigheter som talade mot införandet av en sådan rätt. En ångerrätt skulle – till skillnad mot vad som är fallet vid en förtidsbetalning av kredit – inte ge kreditgivaren någon rätt till ränteskillnadsersättning. Krediter till bostäder delas ofta upp i flera olika delar med olika långa räntebindningstider. Tiden kan variera från någon månad upp till . En kreditgivare har vid förtidsbetalning av ett lån rätt till ränteskillnadsersättning såvida inte räntan är rörlig. Vid snabba och kraftiga förändringar på mark- naden för bundna krediter skulle en ångerrätt kunna ge konsumen- ten ekonomiska motiv att ångra krediten för att ta ett nytt lån med en lägre bunden ränta. Härigenom skulle kreditgivaren utsättas för en risk för att de återbetalade pengarna enligt det ursprungliga lånet inte kan omplaceras med en lika god avkastning som kreditgivaren räknade med vid avtalsslutet och som ligger till grund för den egna finansieringen av utlåningen. En ångerrätt skulle alltså kunna få negativa konsekvenser på denna del av kreditmarknaden. Dessutom, som också nämndes vid genomförandet av och rådets direktiv /65/EG, är ju konsumenten under alla omstän- digheter bibehållen rätten att betala sin skuld , om han eller hon skulle finna en mer förmånlig finansiering. Dessa skäl vägde över och är skälet till att ångerrätt saknas för bostadskrediter. 26 Se prop. 2004/05:13, s. 68–70. Regleringen av sådan telefonförsäljning som avser finansiella tjänster och produkter SOU 2014:85 Den kombination av dokumentationskrav och ångerrätt som bedömdes ge ett starkare konsumentskydd när skriftlighetskravet togs bort genomfördes inte fullt ut när det gäller bostadskrediter. Detta trots att avtal om bostadskrediter är ett av de mest betydelse- fulla avtal en konsument ingår.