sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — Utredningen har vidare diskuterat möjligheten och för- och nackdelarna med ett system som jag fortsättningsvis kommer att kalla utredning med frivillig personlig inställelse vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM). Enligt detta förfarande skulle en viss andel 18-åringar i varje årskull kunna ges möjlighet att på fri- villig väg komma till TRM och göra antagningstester samt få infor- mation om Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisa- tionernas verksamhet. Baserat på svaren i beredskapsunderlaget och övriga uppgifter som TRM inhämtar via register, men inte bearbetar, skulle TRM kunna ta ut en viss andel av de ung- domar, som för det fall mönstringen återinförs, skulle ha kallats in till mönstring. Dessa skulle sedan erbjudas att på frivillig väg komma till TRM för att genomgå en frivillig utredning liknande en sådan utredning som tidigare gjordes vid en mönstring. Några av de fördelar som fanns när värnpliktssystemet med allmän mönstring var i bruk, innebärande att allmänheten fick större insyn i och kunskap om Försvarsmakten, skulle sannolikt med ett system med utredning med frivillig personlig inställelse kunna upp- nås. Såväl kvinnor som män skulle med ett sådant förfarande komma att inställa sig vid TRM för utredning. Folkförankringen av för- svaret skulle på detta vis komma att öka och fler skulle få möjlighet att få en förståelse för vad Försvarsmakten är och vad arbetet i En modern folkförankring av försvaret Ett sådant system skulle således också kunna ha fördelar ur rekryteringssynpunkt. En annan fördel med ett system med utredning med frivillig personlig inställelse är att för det fall regeringen beslutar om att återinföra värnplikten, skulle tiderna för att komma igång med ett mönstringsförfarande, avsevärt förkortas. TRM har förklarat att med de resurser myndigheten har i nu- läget skulle det ta myndigheten innan den är fullt ope- rativ för att kunna verkställa ett mönstringsförfarande för det fall den allmänna värnplikten införs. Svårigheterna med ett system med utredning med frivillig per- sonlig inställelse är enligt min bedömning bl.a. att bestämma hur många och vilka som skulle få ett erbjudande om personlig inställ- else. För att uppnå ett rättvist system, som inte riskerar att ung- domar som skulle vara intresserade och lämpliga för Försvarsmakten utesluts, skulle systemet med utredning med frivillig personlig inställelse behöva utformas på så sätt att samtliga som bedöms som mönstringsbara, dvs. cirka 50 000 18-åringar , ges erbjud- ande om utredning med personlig inställelse. Hur många som skulle komma att acceptera ett sådant här erbjudande är däremot i princip omöjligt att förutse . Denna oförutsägbarhet försvårar planering och möjligheten att förutsäga resursbehov. Med ett system där endast 25 000 av 18-åringarna i en årskull erbjuds personlig inställelse skulle det bli svårt att avgöra vilka av de 50 000 mönstringsbara ungdomarna som skulle väljas ut och få erbjudandet. För det fall ett lottningssystem skulle komma att väljas finns det en risk att det uppfattas som ett alltför slumpartat system och det skulle finnas risker för att man inte når ut till de personer som verkligen skulle ha ett intresse för Försvarsmakten och dess verk- samhet. Vad och hur mycket som ska testas vid en utredning med per- sonlig inställelse och vad som ska göras med testresultaten är andra frågor som man måste förhålla sig till. Utöver nu redovisade svårigheter är det främst det förhållandet att kostnaderna för att genomföra utredning med personlig inställ- else, även om endast mellan 15 000–20 000 18-åringar skulle komma att acceptera erbjudandet , blir höga. Kostnaderna skulle sannolikt bli högre än TRM:s beräknade kostnader för ett möns- En modern folkförankring av försvaret tringsförfarande om per person (se avsnitt 6.2.1) eftersom även personal från Försvarsmakten och de frivilliga för- svarsorganisationerna skulle komma att involveras. Antalet personer som frivilligt söker sig till dagens grundlägg- ande militära utbildning, cirka 33 2013, ger inte heller stöd för att det behövs ett system med utredning med personlig inställelse för att öka andelen sökande till Försvarsmakten. Sammantaget är det min uppfattning att kostnaderna för ett system med utredning med frivillig personlig inställelse i fredstid, trots de fördelar som finns ur såväl folkförankrings- som rekry- teringssynpunkt, inte står i rimlig proportion till den nytta som ett sådant förfarande skulle kunna innebära. Mönstring och utredning med personlig inställelse bör därför vara förbehållet värnplikts- systemet. De bedömningar och förslag som redovisas nedan (avsnitt 8.3.2– 8.3.7) utgör enligt min uppfattning mer ändamålsenliga och kostnads- effektiva alternativ till mönstring och frivillig personlig inställelse i fredstid. 8.3.2En dag i Försvarsmakten för landets 18-åringar Förslag: Försvarsmakten ska regelmässigt anordna särskilda informationsdagar för alla 18-åringar. Som ett led i att öka Försvarsmaktens transparens och för att bidra till en modern folkförankring av försvaret är det min bedömning att Försvarsmakten regelmässigt ska anordna särskilda informa- tionsdagar, fortsättningsvis kallade i Försvarsmakten, för alla 18-åringar. i Försvarsmakten utformas förslagsvis som en informa- tionsdag om Försvarsmakten. Vid denna dag presenteras verksam- heten i Försvarsmakten inklusive hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och de frivilliga försvarsorganisationerna. Informa- tion om och ansökningsblanketter till den militära utbildningen ska tillhandahållas och information om vad rekryttestet innebär ska lämnas. Träningsprogram ska delas ut så att enskilda kan förbereda sig för de fysiska testerna vid antagningsprövning till Försvars- En modern folkförankring av försvaret Bevis om deltagande vid i Försvarsmakten bör ut- färdas. En inbjudan till en sådan här informationsdag skulle även kunna riktas till sådana grupper som Försvarsmakten särskilt önskar rek- rytera, exempelvis kvinnor, utlandsfödda och/eller ungdomar med särskilt efterfrågad kompetens/utbildning6. Sådana här informations- dagar skulle enligt min uppfattning ge ett avsevärt större mervärde för såväl enskilda som för Försvarsmakten än ett system med ut- redning med frivillig personlig inställelse i fredstid som diskuterats i avsnitt 8.3.1. Målet för deltagande vid de frivilliga informationsdagarna är att av varje årskull 18-åringar på frivillig väg ska välja att medverka (dvs. cirka 25 000 medverkande/år). anordnas sådana här dagar vid olika förband, dock i varierande omfattning. I vissa fall har förband ett etablerat och väl fungerande samarbete med skolor och skoleleverna bjuds via skolans rektorer in att besöka förband under skoltid7. Mitt förslag som innebär att sådana här informationsdagar ska anordnas regelbundet och vara riktat till samtliga 18-åringar inne- bär att Försvarsmakten måste tillförsäkras erforderliga resurser för att kunna anordna kvalitativa och regelbundet förekommande infor- mationsdagar. Ett exempel på hur Försvarsmakten skulle kunna anordna för att nå många av landets 18-åringar skulle kunna vara att Försvarsmakten, precis som olika förband gör på olika platser i landet , etablerar samarbeten med gymnasieskolornas huvudmän och kommer överens om att sådana här dagar kan an- ordnas under gymnasieelevernas skoltid. Jag menar att sådana informationsdagar ligger väl i linje med några av de syften och mål- sättningar som skollagen (2010:800) föreskriver att gymnasieskolan har att uppfylla (se avsnitt 8.3.6). 6Många förband genomför exempelvis särskilda Military weekends riktade till kvinnor och särskilda informationsdagar för högskolestudenter. 7Vid utredningens möte med företrädare för Ledningsregementet (LedR) i framkom att den sammantagna kostnaden för att anordna en informationsdag för inbjudna skolor (vardag) och där allmänheten bjuds in (helgdag) uppgår samman- lagt till . Cirka 1 000 skolelever deltog och regementet anordnade buss- transport samt bjöd skoleleverna på lunch. Merparten av de totala kostnaderna hänförde sig till dagen för allmänheten eftersom denna var förlagd på . Luftvärnsregementet i genomför liknande informationsdagar för gymnasieelever. En modern folkförankring av försvaret I de fall Försvarsmakten inte kan bjuda in skolor under skoltid under Försvarsmaktens personals ordinarie tjänstgöringstid är det av kostnadsskäl lämpligast att anordna sådana här dagar under vardagar på skollov. Det är av vikt att respektive förband ges relativt stor handlings- frihet avseende innehåll, metod, plats och tid för genomförande av . Detta då det är avgörande att informationsdagarna anpassas efter den övriga verksamheten. Informationsdagar liknande i Försvarsmakten anordnas, som tidigare nämnts, vid olika förband. Jag menar att det är viktigt att samtliga förband görs delaktiga i detta arbete och att alla 18-åringar aktivt bjuds in. Det krävs alltså ett mer struk- turerat genomförande av sådana här informationsdagar än vad som är fallet . i Försvarsmakten ska främst ses som en åtgärd för att stärka folkförankringen av försvaret. Som jag har nämnt ligger uppgiften att stärka försvarets folkförankring bl.a. på regeringen, och politiker. måste Försvars- makten vara aktiv och bedriva en löpande och förtroendeskapande verksamhet som bl.a. innebär upplysnings- och informationsaktivi- teter. Även om uppgiften att stärka folkförankringen av försvaret inte är Försvarsmaktens huvuduppgift menar jag att Försvars- maktens delaktighet i att bedriva detta arbete är en helt nödvändig förutsättning för att uppnå en modern folkförankring av försvaret. En positiv bieffekt av anordnandet av i Försvarsmakten kan bli en ökad rekryteringsförmåga för Försvarsmakten inklusive hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och de frivilliga för- svarsorganisationerna. Under förutsättning att erforderliga resurser tillförs Försvars- makten för att anordna i Försvarsmakten och om anordnas i samarbete med de frivilliga försvarsorganisation- erna menar jag att detta förslag inte kommer att påverka Försvars- maktens operativa förmåga negativt. , med en ökad folk- förankring och stärkt rekryteringsförmåga, kan detta förslag i stället innebära att Försvarsmaktens operativa förmåga stärks. En utför- ligare redovisning av de konsekvenser förslaget kan antas innebära, beräkningar av vad anordnandet av i Försvarsmakten skulle kunna komma att kosta samt en jämförelse med kostnaderna för att genomföra ett mönstringsförfarande finns i avsnitt 14.4.2. En modern folkförankring av försvaret 8.3.3Information om Försvarsmakten i samband med beredskapsunderlaget Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) måste initialt samverka på ett bättre sätt. Den möj- lighet som finns att nå ut med information till landets 18- åringar måste ske på ett samlat och kostnadseffektivt sätt. Allmänt hållen information om Försvarsmakten inklusive hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna samt om de frivilliga försvarsorganisationerna bör ingå i TRM:s utskick med information och beredskapsunderlaget. Försvarsmakten kan också bifoga information och inbjudan till i För- svarsmakten i det gemensamma utskicket. Uppgifterna i beredskapsunderlaget ska sparas än . Som tidigare nämnts gör Försvarsmakten och Totalförsvarets rekry- teringsmyndighet (TRM) inte något gemensamt utskick till landets 18-åringar. TRM poängterar i sitt utskick att beredskapsunderlaget inte har något rekryteringssyfte. Försvarsberedningen ansåg i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) att TRM tillsammans med Försvarsmakten i samband med beredskapsunderlaget aktivt ska informera om möjligheterna att med frivilligheten som grund engagera sig i Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisa- tionerna i syfte att stärka rekryteringen till Försvarsmakten. Jag instämmer med Försvarsberedningens uppfattning. Den möj- lighet som finns att på ett samordnat sätt nå ut med information till landets 18-åringar måste ske på ett samlat och kostnadseffektivt sätt. Allmänt hållen information om Försvarsmakten inklusive hem- värnet med de nationella skyddsstyrkorna samt om de frivilliga försvarsorganisationerna bör ingå i TRM:s utskick med informa- tion och beredskapsunderlaget. Försvarsmakten kan också bifoga information och inbjudan till i Försvarsmakten i det gemen- samma utskicket. En modern folkförankring av försvaret Beredskapsunderlaget skulle kunna arbetas om så att det inne- håller två delar, del A och del B. Del A ska innehålla de frågor som ingår i beredskapsunderlaget och som är det underlag som behövs för ett eventuellt framtida uttag till mönstring. Del A behålls av TRM på samma sätt som och bearbetas inte. Uppgifterna bör däremot behållas än de som är fallet . Om uppgifterna i stället kommer att behållas skulle detta bidra till att försäkra en bredare bas av personer som skulle kunna bli aktuella vid ett eventuellt återinförande av värnplikten och mönstringsförfarandet. Beredskapsunderlagets del A kommer således även fortsättningsvis att utgöra ett underlag för lämplighetsbedömningar av totalförsvarspliktiga för det fall rege- ringen beslutar om att ett mönstringsförfarande ska införas. Beredskapsunderlagets del B ska innehålla frågor med inriktning mot rekrytering till Försvarsmakten och med förfrågan om den enskilde önskar få mer information om försvarsmaktsrelaterad verksamhet. Beredskapsunderlagets del B ska utformas av TRM i samverkan med Försvarsmakten och ska ge den enskilde en möjlig- het att etablera en relation med Försvarsmakten. De rekryterings- inriktade frågorna skulle förslagsvis kunna vara frågor om den enskilde vill ha mer information från Försvarsmakten när det gäller myndighetens uppgifter, verksamhet och om vilka utbildningar som det går att söka till. Denna information skulle då även inne- hålla information om hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och de frivilliga försvarsorganisationerna samt om möjligheten att delta i i Försvarsmakten (se avsnitt 8.3.2). En annan fråga skulle kunna vara om den enskilde önskar ansöka till militär grund- utbildning. Beredskapsunderlagets del B ska bearbetas av TRM och Försvars- makten ska få besked av TRM om vilka som har besvarat nu nämnda frågor jakande. Mot bakgrund av detta underlag kan Försvars- makten sedan skicka riktad information till enskilda8. 8 Ett alternativ till förfarandet som beskrivits skulle kunna vara att beredskapsunderlaget behålls på det sätt som det ser ut och att all information (initial information och övrig rekryteringsinformation som skickas efter jakande svar på del B i alternativ 1 ovan) med- följer redan i det första samordnade utskicket från TRM och Försvarsmakten, dvs. någon del B som angetts ovan behövs inte. Administrations- och portokostnaden skulle med detta förfaringssätt bli något högre jämfört med alternativ 1 men kostnadsökningen skulle ändå vara relativt marginell i förhållande till dagens kostnad för utskick av beredskapsunderlaget eller kostnaden enligt alternativet ovan. Fördelen med detta senare alternativ skulle kunna En modern folkförankring av försvaret Beredskapsunderlagets del B skapar en möjlighet att förmedla intresset och möta medborgarnas behov av information om För- svarsmakten, oavsett syfte. Detta intresse behöver inte innebära att det leder till en faktisk rekrytering, utan kan också innebära att den enskilde får en bättre kunskap om Försvarsmakten och dess verk- samhet, vilket skulle stödja folkförankringen av försvaret. För det fall den enskilde uppger att han/hon önskar ansöka till militär grundutbildning i Försvarsmakten behålls förfarandet med det webbaserade rekryttestet följt av antagningsprövning med per- sonlig inställelse för de som har klarat rekryttesterna. Försvarsmakten måste ha handlingsfrihet att, i samverkan med TRM, utforma underlaget och omhändertagandet av resultatet. Därmed ökar möjligheterna att skapa en varaktig relation mellan Försvarsmakten och enskilda. 8.3.4Förtydligande av myndigheters ansvar att bistå Försvarsmakten att genomföra försvarsreformen Förslag: Försvarsreformen är en samhällsreform som angår hela samhället. För att försvarsreformen ska få bättre genomslag måste andra berörda myndigheters ansvar att bistå Försvars- makten förtydligas i aktuella styrdokument och i respektive myndighets regleringsbrev. Enligt 6 § förvaltningslagen (1986:223) ska varje myndighet lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. Syftet med denna bestämmelse kan sammanfattas på så sätt att myndigheterna ska samverka dels för att myndigheternas verksam- het ska bli mer enhetlig och effektiv, dels för att det ska bli enklare för enskilda personer att ha med myndigheterna att göra. Den hjälp som myndigheterna ska lämna varandra kan vara av många olika slag. Varje myndighet är t.ex. skyldig att svara på remisser från andra myndigheter som kan besvaras inom ramen för myndighetens verksamhet i övrigt. Bestämmelsen ger även stöd för vara att även sådana personer som inledningsvis hade tänkt sig att besvara frågorna i bered- skapsunderlagets del B nekande får del av information som skulle kunna leda till att per- sonen i fråga får ett intresse för Försvarsmakten och relaterade frågor. En modern folkförankring av försvaret att samråd sker genom informella kontakter, exempelvis per telefon och vid möten. Myndigheternas skyldighet att hjälpa varandra enligt denna bestämmelse är däremot inte obegränsad. I uttrycket inom ramen för den egna verksamheten ligger en inskränkning. En tolkning som har gjorts av denna innebörd är att en myndighet inte är skyldig att hjälpa till med annat än sådant som har anknytning till myndighetens eget verksamhetsområde och som är förenligt med en god hushållning med allmänna medel. I uttrycket inom ramen för den egna verksamheten ligger sannolikt även en begränsning med hänsyn till den rådande arbets- och resurssituationen. I första hand ankommer det på den myndighet som får en begäran om hjälp att bedöma förutsättningarna för att den ska kunna lämna hjälpen inom ramen för sin verksamhet. Den allmänna uppfattningen är sannolikt att de möjligheter och skyldigheter som finns för myndigheter att samverka och ge var- andra stöd enligt förvaltningslagens 6 § i stort sett fungerar bra. I de fall samverkan och begäran om stöd från andra myndigheter bedöms ta större resurser i anspråk och uppgifterna inte är tydligt definierade för respektive myndighet är däremot utrymmet för stöd och samverkan mer begränsat. Försvarsreformen är som jag tidigare nämnt en samhällsreform som berör ett flertal politiska områden, exempelvis arbetsmarknads-, utbildnings-, bostads- och socialpolitiska. Av denna anledning måste hela samhället göras delaktigt. Det är inte möjligt för Försvars- makten att som ensam myndighet genomföra den av riksdag och regering beslutade försvarsreformen. Försvarsmakten behöver bl.a. stöd och nära samverkan med andra myndigheter. För att detta ska kunna ske krävs att samtliga av de berörda myndigheter som För- svarsmakten har eller behöver ha en nära samverkan med tillförsäk- ras de resurser som krävs. Den skyldighet som åligger myndigheter att bistå varandra enligt 6 § förvaltningslagen är inte tillräcklig för att i alla avseenden nå önskat genomslag av försvarsreformen i hela samhället. Ett sätt att tydliggöra och försäkra Försvarsmakten erforderlig samverkan och stöd från andra berörda myndigheter skulle kunna 9 Se och , Förvaltningslagen med kommentarer (Zeteo), kommentaren till 6 §. En modern folkförankring av försvaret vara att regeringen i aktuella styrdokument och regleringsbrev sär- skilt tydliggör vilka krav som ställs på respektive myndighet i nu aktuella avseenden. Exempel på myndigheter som skulle kunna komma i fråga för samverkan med Försvarsmakten är Arbetsförmedlingen när det t.ex. gäller olika rekryterings- och utbildningsinsatser och Myndig- heten för t.ex. i frågor som rör Försvarsmaktens arbete med civilt meritvärde, validering och karriärväxling. Den samverkan och det stöd som Försvarsmakten kan komma att be- höva kan dock skifta från till en annan och samverkan och stödet måste kunna utvärderas med jämna intervaller. Vidare kan det skifta från vilka myndigheter som särskild samverkan och stöd behövs. Jag menar därför att ett sätt för att tydliggöra de behov som vid varje tid finns för att genomföra försvarsreformen skulle kunna vara att regeringen i aktuella styrdokument och myndigheters reg- leringsbrev tydligt anger vilka uppgifter och ekonomiska förutsätt- ningar som respektive myndighet ges för denna verksamhet. Av aktuella styrdokument och regleringsbrev framgår vilka mål en myndighet ska uppnå avseende prestationer och effekter. Vidare framgår det även vilka återrapporteringskrav som ställs på respek- tive myndighet. En sådan ordning som föreslås skulle därför kunna bidra till att genomförandet av försvarsreformen blir mer tydliggjord och försäkrad de resurser som krävs. 8.3.5En ökad transparens av Försvarsmaktens verksamhet Försvarsmakten ska bli mer transparent genom att bjuda in allmänheten inklusive representanter från närings- livet till förevisningar på varje förband. De frivilliga försvarsorganisationerna ska erbjudas att delta i och få en roll i dessa arrangemang. Kunskapen om det militära försvarets verksamhet förmedlades tidi- gare ofta vidare till samhället genom värnpliktiga och genom gemen- samma övningar inom totalförsvaret. Värnpliktssystemet hade högst sannolikt såväl sociala som psykologiska effekter från folkförank- En modern folkförankring av försvaret ringssynpunkt och värnplikten var också viktig ur ett militärt per- sonalförsörjningsperspektiv. Den informationsbredd som fanns, i synnerhet bland män, i och med fullgörandet av värnplikten finns . Landets samtliga medborgares insyn är därmed alltmer begränsad och den bild som medborgarna får del av när det gäller Försvarsmakten och dess verksamhet är främst den som media väljer att rapportera om. Den tidigare väldigt strikta tillämpningen av bestämmelser om sekretess gällande tillträde till Försvarsmaktens anläggningar har förändrats i grunden. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns något som hindrar Försvarsmakten från att bli mer trans- parent genom att i ökad omfattning bjuda in för att informera om och förevisa Försvarsmaktens uppgifter. Enbart kunskap om det svenska försvaret innebär inte per auto- matik en folkförankring av försvaret hos den enskilde. Däremot är det sannolikt så att en ökad kunskap om det svenska försvaret utgör en förutsättning för en acceptans av och intresse för det svenska försvaret och därmed en ökad folkförankring av försvaret och dess verksamhet. Det behövs nya kanaler för att nå ut med information om det svenska försvaret och totalförsvarsplikten. Vid en jämförelse mellan det stöd från allmänheten som anställda i de amerikanska och kanadensiska försvarsmakterna har och hur det ser ut i är den svenska allmänhetens stöd för soldaterna i Försvarsmakten passivt. Den bild som medierna förmedlar av För- svarsmakten och den politiska diskussionen har troligtvis en stor påverkan på hur allmänheten ser på Försvarsmakten. Det är inte särskilt ofta som det uppmärksammas att svenska politiker utanför försvarsutskottet offentligt eller vid större ceremonier uttryckt sitt stöd för Försvarsmaktens personal och de insatser de genomför. Detta är däremot ofta förekommande i och försvars- makter, där det även ses som positivt att förknippas med försvars- makten och dess aktiviteter10. Även om jag anser att ansvaret för folkförankringen av försvaret i stor utsträckning vilar på de politiskt ansvariga och på samhället i stort anser jag att det är Försvarsmakten som är ytterst ansvarig för att etablera en folkförankring av det nya försvaret. 10 Försvarshögskolans , av och , FHS tema XF 1284/2009:07, . En modern folkförankring av försvaret måste ta fler initiativ för att se till att det nya frivilliga personal- försörjningssystemet leder till en modern folkförankring av försvaret.