sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — Det finns exempel där en pappa som har mördat mamman har kvar vårdnaden om barnen efter gär- ningen och kunnat förhindra barnen barnpsykologisk hjälp. Nationella samordnaren avser inte att lägga något förslag eller göra någon bedömning i dessa delar, eftersom ovanstående problem enligt nedan är på gång att utredas eller har analyserats på annat håll. För barn som vistas på skyddat boende föreslår natio- nella samordnaren dock en särskild fördjupad analys som inkluderar frågan om umgänge med våldsutövaren, se avsnitt 4.5.2. Frågor om barns vårdnad, boende och umgänge regleras i 6 kap. . års reform infördes flera förändringar i 6 kap. för att stärka barnperspektivet. I förarbetena framhölls betydelsen av risken för att barnet far illa och att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut. Om en förälder utsätter barnet eller 976 kap. 2 a § . 98Francesca , forskare , är ansvarig för projektet. 996 kap. 19 § . Lyssna på barnen och vidta åtgärder någon annan i familjen för övergrepp, ansågs det i princip vara bäst för barnet att den föräldern inte fick del i vårdnaden.100 Bestäm- melsen i 2 a § har stor betydelse vid våld i nära relationer, men har inte fått tillräckligt genomslag. Regeringen avser att inom tillsätta en särskild utredare som ska utvärdera ändringar i i syfte att se om det finns behov av ytterligare förbättringar.101 Om utredningen även kommer att uppmärksamma problemet med att domstolar frångår socialnämndens förslag till beslut utan att närmare motivera i domskälen återstår att se. I vart fall kan på egen hand synliggöra detta problem som inte låter sig lösas lagstiftningsmässigt, utan främst är en utbildnings- fråga. Vad gäller vårdnadsfrågan om en vårdnadshavare dödar den andra är det upp till socialnämnden att agera och väcka talan om att vårdnaden ska överflyttas till särskilt förordnade vårdnadshavare.102 har på regeringens uppdrag kartlagt i vilken utsträckning och i vilka situationer socialnämnden tillämpar möjlig- heten att väcka talan om vårdnadsöverflyttningar vid våld i familjen. kom fram till att socialnämnder i stor utsträckning väcker talan om överflyttning av vårdnaden när den ena vårdnads- havaren har dödat den andra, men i liten utsträckning när det förekommit allvarligt våld i familjen. De flesta kommuner saknade egna riktlinjer och rutiner. Slutsatsen blev att en automatisk pröv- ning av vårdnadsfrågan vid dödligt våld inte ansågs nödvändig.103 Nationella samordnaren kommer till samma slutsats. 4.5Barn i skyddat boende 4.5.1Samordnarens iakttagelser i korthet bor cirka 2 700 barn i på ett skyddat boende.104 Dessa barn har oftast bevittnat våld eller själva blivit utsatta. placerar inte barnet och fattar inget beslut om 2005/06:99. 101Debattartikel i av justitieminister och barn- och äldreminister , /debatt/article16030661.ab 1026 kap. 7, 8 a och 9 §§ . 103Socialstyrelsen (2013), Vårdnadsöverflyttning i samband med våld i familjen, s. 26. 104Socialstyrelsen (2013), Kartläggning av skyddade boenden i , s. 14. var antalet medföljande barn 2 700. Lyssna på barnen och vidta åtgärder skyddat boende, utan barnen räknas som medföljare till den våldsutsatta föräldern som har hela ansvaret. Det blir en rättsosäker situation för barnen. Förklaringen ligger i att inte anser sig kunna fatta beslut utan att få samtycke från båda vårdnadshavarna, varav den ena är den misstänkta våldsutövaren som den våldsutsatta har flytt ifrån. Barn i skyddat boende tvingas flytta från sitt hem och kommer ifrån skola och kompisar. Innan vårdnadsfrågan är färdigutredd är det många barn som mot sin vilja tvingas till umgänge med våldsutövaren. Det blir extra svårt för barn som får skyddade personuppgifter eller där det finns beslut om kontaktförbud. Det finns ingen reglering av skyddade boenden och det är inte alltid det finns personal med barnkompetens eller åldersanpassade lokaler. Alltför ofta utreds inte barn på skyddade boenden av social- tjänsten trots att så ska ske. Förslag: Barnens situation i skyddat boende ska utredas närmare i särskild ordning. Utredningen ska tydliggöra barnets rättsliga ställning, vårdnadshavarnas rättigheter och skyldigheter samt socialnämndens ansvar och skyldigheter. Det är av yttersta vikt att lyfta fram barn som vistas på skyddade boenden som rättsliga subjekt. Barn på skyddade boenden är medföljande till föräldern, i de flesta fall mamman. Det innebär att fastän det skyddade boendet kan debitera dygns- avgift för barnet och erbjuda barnanpassade insatser, till exempel systematiserade barnsamtal, har varken det skyddade boendet eller något ansvar för barnet. Detta gäller även om barnet skulle drabbas av missförhållanden på boendet. Hela ansvaret vilar på föräldern. Med detta följer också svåra, och för barnen potentiellt traumatiserande situationer, där de mot sin vilja kan tvingas till umgänge med den vårdnadshavare som utövar våld eller hot om våld. har visserligen ett långtgående utredningsansvar när det gäller barn. Om en kvinna med barn erbjuds skyddat boende av socialnämnden ska den enhet som handlägger barnavårdsärenden Lyssna på barnen och vidta åtgärder informeras om detta.105 Enheten ska skyndsamt göra en förhandsbedömning av om utredning enligt 11 kap. 1 a § social- tjänstlagen ska inledas på barnet. Enligt nya före- skrifter ska socialnämnden utan dröjsmål inleda en utredning om barnets behov av stöd och hjälp. Nämnden ska även bedöma risken för att barnet kommer att utsättas för eller bevittna ytterligare våld.106 Nationella samordnarens uppfattning är dock att det finns stora brister vad gäller utredningar av barn som vistas på skyddade boenden. Barnens rättsliga status när de vistas på skyddade boenden behöver klargöras ingående, inklusive frågan om umgänge med den misstänkte förövaren. Dagens situation där de hamnar mellan olika regelverk är mycket otillfredsställande. Frågan är komplex och har samband med den starka föräldrarätten. Det finns en omfattande rätt för vårdnadshavare att få information om sitt barn. För viktiga beslut som rör barnet behövs som huvudregel båda vårdnads- havarnas samtycke,107 vilket innebär att en vårdnadshavare som är misstänkt för våld i nära relationer får allt för stor möjlighet att bestämma över barn som vistas i skyddade boenden. Det kan leda till att barn i skyddat boende berövas hälso- och sjukvård såsom psykiatrisk hjälp och att barnet inte kan byta förskola eller skola. Nationella samordnaren föreslår i avsnitt 3.3 att en kommuns ansvar för att vid behov erbjuda insatsen skyddat boende till vålds- utsatta regleras i socialtjänstlagen (SoL). För skyddat boende ska krävas tillstånd, vilket möjliggör tillsyn. För barn på skyddade boende kommer ovanstående förslag inte att lösa alla komplexa problem. Även om tillståndsprövningen för skyddade boende förutsätter kvalitetskrav utifrån barnets bästa, kommer barn fortfarande att följa med till skyddade boende som ett bihang till den skyddssökande föräldern. Nationella samordnaren föreslår därför att barnens situation i skyddat boende ska utredas närmare i särskild ordning. Det gäller barns rättsliga ställning, barns rätt till skolgång och tillgång till hälso- och sjukvård, frågan 1053 kap. 4 § SOSFS 2014:4. 1066 kap. 1 § SOSFS 2014:4. 107Se undantag i 6 kap. 13 a § . Lyssna på barnen och vidta åtgärder om umgänge, vårdnadshavarnas rättigheter och skyldigheter samt ansvar och skyldigheter när barn följer med en våldsutsatt till skyddat boende. Ett viktigt perspektiv som bör belysas är den våldsutövande förälderns omsorgsförmåga. Det föreslås även att Inspektionen för vård och omsorg löpande ska granska att barn som misstänks fara illa utreds av (avsnitt 4.3.3), vilket kommer få betydelse för barn i skyddat boende. 4.6Barn inom hälso- och sjukvården 4.6.1Samordnarens iakttagelser i korthet Det finns ett bristande barnperspektiv inom många delar av hälso- och sjukvården. Vid sidan av förskolan är barnhälsovården den verksamhet som når flest föräldrar och unga barn. Enligt finns det inom barnhälsovården goda förutsättningar att uppmärksamma barn som kan misstänkas fara illa.108 Hälso- och sjukvården ställer inte alltid frågor om våld och övergrepp mot barn trots att det ibland finns tydliga tecken på våld. Barnavårdscentraler möter de allra flesta barn och har en stor möjlighet att identifiera barn som far illa. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) frågar inte rutin- mässigt barn om de blivit utsatta för våld och många mammor till barn på BUP utsätts för våld utan att det upptäcks. I avsnitt 3.2 föreslås att det genomförs försöksverksamheter där det rutin- mässigt ställs frågor om våld till barn och vuxna i olika delar av hälso- och sjukvården. Barn som lever med våld har svårt att få hjälp att bearbeta psykisk ohälsa. Barn- och ungdomspsykiatrin fungerar inte till- räckligt på många håll med långa väntetider. Det finns även brister med att erbjuda barn kris- och stödsamtal. Barns behov av information, råd och stöd uppfylls inte. Det finns inom hälso- och sjukvården även brister i rutiner för att anmäla misstanke om att barn far illa och polisanmälan vid miss- tanke om brott mot barn. Personal saknar dels kunskap om lag- stiftningen och hur den ska tolkas, dels förutsättningar för hur en anmälan till rent praktiskt går till. 108 (2014), Vägledning för barnhälsovården. Lyssna på barnen och vidta åtgärder vård och omsorgs slutsatser vid den nationella tillsynen 2012–2013 är att barn som bevittnat våld inte uppmärksammas, utan fokus ligger på den vuxne patienten. Barn som far illa i den vuxnes omgivning identifieras inte och anmäls inte alltid till social- nämnden.109 Barn som blivit utsatta för våld och övergrepp blir inte alltid läkarundersökta. Barnskyddsteam finns på en del ställen i landet, men är inte heltäckande. Ett annat problem är att det saknas sammanhållna journaler med nationell åtkomst avseende barn. Journaler följer inte med barnet från barnavårdscentralen till elevhälsan, utan förutsätter samtycke från vårdnadshavarna om så ska ske. En vårdnadshavare kan även motsätta sig att ett barn som lever med våld får hälso- och sjukvård. kan visserligen besluta om en åtgärd till stöd för barnet med den andra vårdnads- havarens samtycke om det krävs med hänsyn till barnets bästa,110 men såvitt nationella samordnaren kan bedöma sker detta sällan. 4.6.2Beakta barns behov av information, råd och stöd Förslag: Hälso- och sjukvården är enligt § hälso- och sjukvårdslagen skyldig att särskilt beakta ett barns behov av information, råd och stöd. Bestämmelsen ska utökas med en fjärde punkt till att även avse om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utövar våld eller andra övergrepp mot barnet eller mot en närstående till barnet. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, är en ramlag som huvudsakligen innehåller mål och riktlinjer. Med hälso- och sjukvård avses enligt 1 § HSL åtgärder för att medicinskt före- bygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för 109Inspektionen för vård och omsorg (2014), Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Slutrapport från en nationell tillsyn 2012-2013, s. 5. 1106 kap. 13 a § . Lyssna på barnen och vidta åtgärder hela befolkningen framgår av 2 § HSL. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. I 2 a–2 f §§ HSL regleras kraven för hälso- och sjukvården. Barn har rätt till samma vård som vuxna. I frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa ska hälso- och sjukvården enligt 2 f § HSL på socialnämndens initiativ samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I bestämmelsen hänvisas även till anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL).111 När ett barn har behov av insatser från både hälso- och sjukvården och ska en samordnad individuell plan (s.k. SIP) upprättas enligt 3 f § HSL och 2 kap. 7 § SoL. En behovsprövning ska ske och den enskilde måste samtycka till planen. Av § HSL framgår att hälso- och sjukvården särskilt ska beakta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor till- sammans med har en psykisk störning eller en psykisk funktions- nedsättning, en allvarlig fysisk sjukdom eller skada, eller är missbrukare av alkohol eller annat beroendeframkallande medel.112 Denna bestämmelse innebär att när en person som har den faktiska omsorgen om ett barn till exempel kontaktar hälso- och sjukvården på grund av en psykisk funktionsnedsättning, ska hälso- och sjuk- vården rikta uppmärksamheten på barnets förhållanden och behov. Informationen, råden och stödet ska anpassas efter barnets ålder och mognad.113 Det finns inte någon bestämmelse i HSL som omfattar barns behov av information, råd och stöd från hälso- och sjukvården när en förälder eller annan närstående vuxen utövar våld eller andra över- grepp mot barnet eller dennes närstående. En jämförelse kan göras med 5 kap. 11 § fjärde stycket SoL där socialnämnden särskilt ska beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller 111Bestämmelsen infördes för att stärka skyddet för barn i utsatta situationer, se SOU 2001:72 och prop. 2002/03:53. 112Detsamma gäller enligt andra stycket om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med oväntat avlider. 2008/09:193, s. 29. Lyssna på barnen och vidta åtgärder mot en närstående är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Bakgrunden till § HSL är som identifierade några särskilt sårbara riskgrupper.114 Nationell psyk- iatrisamordning uppmärksammade även behovet av tydliga rutiner i all hälso- och sjukvård för stöd till barn och syskon till personer med psykisk sjukdom.115 Barn till föräldrar med nedsättning av den intellektuella funktionsförmågan omfattas dock inte eftersom regeringen ansåg att deras behov främst ska beaktas av social- tjänsten.116 Barn som lever med våld i nära relationer genom att de bevittnar våld eller själva blir utsatta tillhör en särskilt utsatt grupp.117 De negativa konsekvenserna för barnens hälsa och utveckling är väl belagda. I en undersökning av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) framkommer en tydlig koppling mellan utsatthet för våld och fysisk och psykisk ohälsa senare i livet.118 Nationella samordnarens uppfattning är att dessa barn inte uppmärksammas av hälso- och sjukvården i den omfattning som behövs. En skyldig- het att samverka och hänvisning till skyldigheten att anmäla oro till är inte tillräckligt, utan hälso- och sjukvården borde på egen hand kunna erbjuda barnet information, råd och stöd. Barn som lever med våld behöver information om att det finns hjälp att få för såväl fysiska som psykiska skador och besvär där det främst är aktuellt med barnpsykologisk och barnpsykiatrisk vård och behandling. Därmed har även föräldrar behov av att få kunskap om vilken hjälp som finns att få för sina barn, eftersom en insats eller behandling av hälso- och sjukvården som huvudregel kräver båda vårdnadshavarnas medgivande.119 Den starka föräldrarätten är särskilt problematiskt vid våld i nära relationer. Att de insatser som hälso- och sjukvården erbjuder för barn som lever med våld är bristfälliga är ett annat problem. 2008/09:193, s. 12. 117Vid nationella utvecklingsarbete för ändamålsenligt stöd till barn i familjer där föräldrar har allvarliga svårigheter inkluderas även våld. (2013), Barn som anhöriga. Konsekvenser och behov när föräldrar har allvarliga svårigheter, eller avlider. 118Nationellt centrum för kvinnofrid (2014), Våld och hälsa. En befolkningsundersökning om kvinnors och mäns våldsutsatthet samt kopplingen till hälsa. 119Enligt 6 kap. 13 a § kan socialnämnden besluta att en åtgärd som till exempel psykiatrisk eller psykologisk utredning eller behandling som omfattas av HSL, får vidtas utan en av vårdnadshavarnas samtycke om det krävs med hänsyn till barnets bästa. Lyssna på barnen och vidta åtgärder För barn som exponerats för särskilt våldsamma händelser finns behov av akuta stödinsatser från hälso- och sjukvårdens sida. kan det ta innan specialister kopplas in.120 Barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, spelar en viktig roll, men tycks vara mycket osynlig för dessa barn. Det saknas även en bredare tillgång till tidigare psykologisk hjälp för barn som inte är aktuella hos BUP. Men inledningsvis finns framförallt behov av information och råd och stöd till denna särskilt sårbara riskgrupp. Nationella samordnaren föreslår att § HSL kompletteras med en fjärde punkt som avser om barnets förälder eller någon annan vuxen person som barnet varaktigt bor tillsammans med utövar våld eller andra övergrepp mot barnet eller mot en närstående till barnet. Således inkluderas även barn som bevittnar våld eller övergrepp mot en närstående. Nuvarande lagstiftning bygger på olika psykiatriutredningar där barn som lever med våld i nära relationer inte särskilt har beaktats. Enligt ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Barn har även rätt till liv och utveckling och att komma till tals. Det pågår ett fortlöpande arbete att anpassa svensk lagstiftning till intentioner.121 Nationella samordnaren anser att det bör finnas ett tydligare barnperspektiv för barn som lever med våld. Förslaget, som delvis bygger på artikel 19 i , kommer att stärka skyddet för dessa barn. har visserligen ett särskilt ansvar för att barn som blir utsatta för våld och övergrepp av en närstående vuxen eller som bevittnar sådant våld får det stöd och den hjälp som barnet behöver, men det utesluter inte att det även finns behov av att reglera hälso- och sjukvårdens skyldighet. Särskilt med beaktande av att socialsekreterare som möter barn som lever med våld saknar djupare barnpsykologisk och barnpsykiatrisk kompetens. Hälso- och sjukvården har redan ett ansvar för barn i utsatta situationer 120Norlén, A. (2010/11), Akuta stödinsatser till barn och ungdomar som exponerats för våld, s. 3. 121Se t.ex. Kommittédirektiv 2013:35, Översyn av barnets rättigheter i svensk rätt. Utredningen ska vara klar . Lyssna på barnen och vidta åtgärder och ska kunna erbjuda medicinskt förebyggande åtgärder, vilket till exempel kan vara att motverka psykisk ohälsa hos barn som bevittnar våld. Om det vid kontakt med hälso- och sjukvården framkommer att en vuxen som har den faktiska omsorgen om ett barn utövar våld eller övergrepp mot barnet eller någon närstående till barnet, ska hälso- och sjukvården enligt förslaget särskilt beakta barnets behov av information, råd och stöd. Dessa barn och ungdomar kan få råd och stöd och erbjudas hjälp av barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), BVC om barn , vårdcentraler som erbjuder krishjälp, barnmedicinska verksamheter på sjukhus, ungdoms- mottagningar som har tillgång till kuratorer, i eller hälso- och sjukvårdens regi med mera. För det fall barnet har följt med till hälso- och sjukvården kan barnet direkt informeras om vilka möjligheter till hjälp som finns. Informationen måste i sådant fall vara anpassad utifrån barnets ålder och mognad. I annat fall får informationen, på motsvarande sätt som för § punkterna ett till tre, lämnas till den av barnets vårdnadshavare som hälso- och sjukvården kommer i kontakt med. Som exempel kan en våldsutsatt mamma som söker vård för skador efter misshandel i hemmet närmare informeras om vilka effekter våld har på barn och vad hälso- och sjukvården kan erbjuda för hjälp till barn som lever med våld. Syftet ska vara att motivera föräldrar att söka hjälp till sina barn . Inom forskningen råder enighet om att akuta och tidiga stödinsatser för barn som exponerats för våld är värdefulla och sannolikt har förebyggande effekt.122 Samverkan måste ske med eftersom personal inom hälso- och sjukvården är skyldiga att anmäla misstanke om att barn far illa till socialnämnden. Förslaget ska ses som ett komplement till anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL) och som ett förtydligande av hälso- och sjukvårdens skyldigheter att samverka kring barn som far illa eller som riskerar att fara illa.123 Nationella samordnaren vill också erinra 122Norlén, A. (2010/11), Akuta stödinsatser till barn och ungdomar som exponerats för våld. I uppsatsen diskuteras psykologisk första hjälp som är tillgängliga riktlinjer formulerade utifrån vetenskaplig grund som kan fylla yrkesverksammas behov av stöd vid akuta interventioner till barn som drabbats av traumatiska händelser. 123Jfr S2006/9394/HS, Promemorian Information, råd och stöd till barn med föräldrar som har en psykisk störning eller en allvarlig fysisk sjukdom m.m., s. 12, som låg till grund för införandet av § HSL. Lyssna på barnen och vidta åtgärder om att och kommunen vid behov ska upprätta en individuell plan (s.k. SIP) för barnet när det behövs insatser både från hälso- och sjukvården och . Barnets och vårdnads- havarnas delaktighet i den individuella planen är centralt för arbetet och deras behov och önskemål är utgångspunkten.124 Genom förslaget sätts fokus på hälso- och sjukvårdens skyldig- het att hjälpa barn som lever med våld. bör införliva föreslagen lagändring i aktuella föreskrifter och allmänna råd kring våld i nära relationer i samband med att lagändringen träder i kraft. Se även förslaget om att socialnämnden ska få ett uttalat ansvar i SoL för våldsutövare (avsnitt 6.7). 4.6.3Läkarundersökning så snabbt som möjligt Bedömning: Vid misstankar om våld eller övergrepp mot ett barn bör en läkarundersökning göras . Det bör finnas tillgång till barnskyddsteam med barnläkare och barnsjuksköterskor i alla landsting. När misstankar om våld eller övergrepp mot ett barn har anmälts till polisen är det viktigt att det görs en läkarundersökning . Det är viktigt för att skador och symtom ska kunna beskrivas korrekt och deras orsaker fastställas, att barnet ska få adekvat vård och behandling och att nytt våld ska förhindras. Det är också viktigt för att misstänkta våldsutövare ska kunna lagföras. Om det saknas läkar- eller rättsintyg leder polisanmälningar sällan till åtal. För barnet kan läkarundersökningen tala om att det har en normal kropp och att det inte syns utanpå vad det har varit med om. Barnet kommer även till tals vid en läkarundersökning. Läkarundersökningar görs alltför sällan. En utvärdering av barnahusen 2010 visade att det bara gjordes i av fallen.125 En studie i två polisdistrikt i visade att av polisanmälningarna om barnmisshandel ledde till läkarundersökningar.126 2008/09:193, s. 20 och s. 24. Se även SKL (2013), Använd SIP-ett verktyg vid samverkan, Barn och unga 0–. 125Kaldal, A. m.fl. (2010), . 126Otterman, G. m.fl. (2013). Factors influencing the prosecution of child physical abuse cases in a Swedish metropolitan area. Lyssna på barnen och vidta åtgärder En orsak till att läkarundersökningar sällan görs kan vara att specialiserade barnskyddsteam endast finns på ett fåtal platser i landet.127 För att rätt kunna fastställa orsaker till skador, frakturer, utvecklingsförseningar och psykiska symtom bör undersökningen göras av ett team barnspecialister, som i sin tur kan konsultera specialister på andra områden. Om samtal med barnet förs på ett barnahus, bör även läkarundersökningen göras där så långt som möjligt. Barnskyddsteam med barnläkare och barnsjuksköterskor kan bemanna flera barnahus och arbetar även med kunskaps- spridning. Nationella samordnaren anser att barnskyddsteam bör finnas i alla landsting och att läkarundersökningar bör göras vid alla polis- anmälningar om våld och övergrepp mot barn. Barnskyddsteamen bör vid behov ingå i den operativa arbetsgruppen (avsnitt 3.1.2). 4.6.4Tydliga rutiner för orosanmälan och polisanmälan Bedömning: Inom hälso- och sjukvården bör det finnas tydliga rutiner när anmälan ska ske till socialnämnden vid kännedom eller misstanke om att barn far illa. Likaså när polisanmälan bör ske vid brott mot barn. Hälso- och sjukvården och social- tjänsten bör samverka vid framtagandet av rutiner.