sou · H2B377 · 2014-12-01 00:00:00 — 6 § Som tillståndshavare enligt 5 § ska också anses den vars sänd- ningsområde efter Myndigheten för radio och tv:s beslut om sänd- ningsområdenas omfattning enligt 13 kap. 2 § radio- och tv-lagen (2010:696) har genomgått endast sådana förändringar att sändnings- området framstår som väsentligen detsamma som före beslutet. 7 § Om Myndigheten för radio och tv inte avser att medge förläng- ning av ett sändningstillstånd ska myndigheten senast före tillståndsperiodens utgång meddela tillståndshavaren att till- ståndet inte kommer att förlängas. Denna lag träder i kraft och gäller till och med . lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 9 § ska ha följande lydelse. Ett tillstånd att sända analog kommersiell radio får förenas med villkor som avser skyldighet att 1.sända program i en viss del av sändningsområdet eller som når en viss del av befolkningen i området, 2.sända under viss minsta tid, 3. använda en viss sändnings- 3. använda en viss sändnings- teknik och att samarbeta med teknik och att samarbeta med andra tillståndshavare i tekniska andra tillståndshavare i tekniska 4. använda en viss teknik för 4. använda en viss teknik för sådan inspelning som avses i 16 kap. 11 §. 16 kap. 11 §, och 5. ingå avtal med övriga till- sändningar för att informera om utbud som tillståndshavarna sän- der i digitala marksändningar. Innan beslut om tillstånd fattas ska den sökande ges tillfälle att ta del av och yttra sig över de villkor som Myndigheten för radio och tv avser att förena med tillståndet. Denna lag träder i kraft . 2Varför digital marksänd ljudradio? Mitt uppdrag har bestått i att utarbeta en plan för övergång från marksänd analog ljudradio till marksänd digital ljudradio (dir. 2013:76). Uppdraget formulerades först i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänheten tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164), vilken i sin tur föregicks av betänkande från den senaste public service-utredningen. Frågan om en digitalisering av marknätet för ljudradio är gammal och en historik över fattade beslut och övergripande skeenden återfinns i bilaga 3. Regeringens ansåg i den senaste propositionen att tre villkor måste vara uppfyllda för att en digitalisering ska kunna genom- föras: att det finns en samlad bransch, att denna bransch är enig om teknisk standard samt att det finns en finansieringslösning för parallellsändningen för . Dessa tre villkor är nu uppfyllda och de kommer att utvecklas i detta betänkande. Det har emellertid under arbetets gång blivit klart att många trots allt inte vet varför vi behöver digitalisera marknätet för radio. Det här avsnittet ska ge några svar på den frågan. Det korta svaret på frågan varför ska vi digitalisera marknätet är att FM-nätet är i princip fullt. Det har varit fullt ganska länge och vi har heller inte sett någon större utveckling av radiobranschen som ekonomisk bransch. I stället har SR lika många kanaler i marknätet som man hade och på den kommersiella sidan är det två aktörer som dominerar. Med mer plats och bättre reglering kan förutsättningarna för radion som medieform förbättras avsevärt. Varför digital marksänd ljudradio? 2.2Fler program och större mångfald Genom att gå över till digitala marksändningar på frekvenser som är avsedda för just digital radio får vi plats med fler program och därmed en större mångfald och mervärde för lyssnarna. I det digitala marknätet för radio finns det fyra frekvenslager, vart och ett med plats för cirka 15 radiokanaler. I vissa storstadsområden har vi ett relativt stort utbud av radiokanaler, men i många orter ute i landet finns det bara sex stycken kanaler, varav endast två är kom- mersiella kanaler. Vi kan också åstadkomma en bättre konkurrens för kommersiell radio. Trots upprepade försök att omreglera den kommersiella radion i har vi en duopolsituation med två dominerande aktörer. Genom digitaliseringen öppnas möjligheten att få in fler aktörer på radiomarknaden och för en utveckling av radiomediet. Det innebär mer jämbördiga konkurrensvillkor mellan olika kom- mersiella programföretag, men också mellan SR och de kommersi- ella programföretagen. 2.4Ökade möjligheter för public service Public service är en tongivande aktör i det svenska radiolandskapet med höga lyssnarsiffror och mycket högt förtroende hos allmän- heten. innebär dagens situation en svårighet att möta lyssnarnas behov där kanalkrockarna är många och profilering svår. Med fler kanaler ökar möjligheterna för public service att fullgöra sitt uppdrag från staten. Radion kommer att fortsätta att utvecklas även på andra plattformar som till exempel internet. Det står inte i strid med att digitalisera marknätet, snarare tvärt om. borde radio som medieform kunna finnas även via satellit eller kabel, precis som tv. Varför digital marksänd ljudradio? 2.6Robust och separat infrastruktur Ett väl utbyggt och robust marknät för radio är en viktig infra- struktur för ett informationssamhälle. Ett marknät är billigt i jäm- förelse med de mobila telekomnäten och erbjuder ytterligare en möjlighet till generell informationsspridning som är central inte bara ur ett beredskapsperspektiv. Från ett samhälleligt perspektiv är det utomordentligt värdefullt att ha flera och delvis funktionellt överlappande infrastrukturella kommunikationssystem. Så länge många vill höra samma sak är rundradio även det frekvens- effektivaste och enklaste sättet att sprida innehåll på. 2.7Långsiktigt lägre kostnader och energiförbrukning Att distribuera radiokanaler digitalt drar mindre energi och innebär därför lägre distributionskostnader . blir emellertid kostnaderna högre eftersom man måste ha parallellsändning. Därför är det viktigt att denna parallellsändnings- period kan vara så begränsad som möjligt. 2.8Enkel, direkt och gratis mottagning Marknätet är enkelt att använda för lyssnarna eftersom det enda man behöver är en radiomottagare. Man behöver inget abonne- mang, ingen mobiltelefon eller dator, dataströmmen registreras ingenstans och hur många som helst kan lyssna utan att det hackar. 2.9Radion i ett föränderligt samhälle Det är möjligt att låta radion i ligga kvar analogt på FM- bandet där den varit . Det är också möjligt att låta nätet vara den digitala plats som radio kan utvecklas på. Men risk- erna med att inte göra något är betydande. Riskerna är tekniska, ekonomiska och sociala. kanske även demokratiska. Varför digital marksänd ljudradio? Vi befinner oss i av mycket snabb kommunikations- teknisk förändring som samverkar med nya ekonomiska villkor för medie- och teknikföretag med ibland oönskade resultat för den som vill uppnå öppenhet och tillgänglighet för alla samt mångfald och regional spridning när det gäller nyhetsförmedling och gransk- ande journalistik. Denna dynamik påverkar våra medievanor och det finns tydliga tecken som tyder på att olika generationer för- håller sig olika till den nya tekniken. Skillnaderna i kunskap är betydande och den digitala klyfta som vi allt mer sällan talar om finns faktiskt kvar. Just nu är det många som argumenterar för att de mobila bred- bandsnäten kompletterade med fiber och kabel ska vara informa- tionssamhällets basala infrastruktur. Den är en viktig del av närings- politiken, både nationellt och internationellt, och utgör också en förutsättning för distansarbete och globalisering. Det är viktigt att radion också finns på nätet, men som mobil tjänst bör den inte enbart vara hänvisad till de mobila telekomnäten. Även om kapaciteten i våra mobilnät är stor så har de problem med robusthet och täckning och vid hög belastning klarar de inte att nå alla. Att lämna kvar radion analogt på FM- bandet kan innebära att vissa lyssnargrupper helt går över till att lyssna på radio via internet och strömmat i sina mobiler. skulle det kunna få konsekvenser för radions roll i informations- samhället. Genom att gå över till digitala marksändningar ges radion en möjlighet att spela en fortsatt viktig roll. Man kan som nämnts åstadkomma bättre konkurrens och få in helt nya aktörer i de två regionalt nedbrytbara frekvenslager som är avsatta för kom- mersiell radio. Det ger en möjlighet för kommersiell radio att sända nationellt och nå fler lyssnare och högre annonsintäkter än . Det kommer innebära en ökad mångfald och större utbud för lyss- narna. På samma sätt är det möjligt för public service att få mer ut- rymme för att möta sitt uppdrag från riksdag och regeringen genom att ta det frekvenslager i anspråk som kan brytas ner i 20 regioner. Därtill är det möjligt att även använda det frekvenslager som är nationellt, vanligen kallat 12B. Detta sändningsutrymme skulle kunna vara basen för en helt ny typ av radio, drivet av nya aktörer. Man kan tänka sig denna resurs som del i en pluralistisk mediepolitik för framtiden där till exempel studieförbund, kyrkor, Varför digital marksänd ljudradio? politiska partier och idrottsföreningar sänder icke-kommersiell radio som en del av sitt samhällsåtagande. När närradion introduce- rades var den lokala förankringen central. kanske vi också har behov av en sorts närradio som är nationell och där det som förenar de lyssnande inte i första hand är geografin utan andra saker. Vi bör alltså genomföra detta teknikskifte eftersom det ger bättre förutsättningar för radion i . Radion omsätter inte lika mycket pengar som tv, men det innebär inte att den är mindre viktig ur ett samhälleligt perspektiv. Tvärtom är det att vi satsar på denna medieform som är en ryggrad i ett modernt infor- mationssamhälle och som bör ha ett effektivt distributionsnät. Att ändra infrastrukturen för radio som också andra kommunikationstekniska förändringar pågår kan upplevas som ett risktagande i sig. Vi vet ju inte vad som händer . Men med det argumentet skulle vi aldrig kunna förändra något. Genom ett ansvarsfullt teknikskifte kan vi navigera radion genom dessa snabba förändringar och säkra en central informationsinfra- struktur. 3En plan för övergång till digital marksänd ljudradio I detta kapitel beskrivs en plan för lansering och utbyggnad av digital marksänd ljudradio samt en avveckling av public service- radions och den kommersiella radions analoga sändningar på FM- bandet. Beslut om en övergång till digital marksänd radio och släckning av FM-radion tas av . En gemensam lansering av SR:s och den kommersiella radions digitala kanaler sker , då sändningarna når av befolkningen. Därpå följer en fort- satt utbyggnad av täckningen för SR:s sändningar till 99,8 procents befolkningstäckning. För den kommersiella radion sker fortsatt utbyggnad på marknadens villkor. Under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda avvecklas public service-företagens och de kommersiella radioföretagens FM-sändningar 2022. Om villkoren inte är uppfyllda avvecklas FM-sändningarna . 1.SR:s digitala sändningar ska ha samma täckning som företagets analoga FM-sändningar och uppfylla de beredskaps- och säker- hetskrav som ställs av riksdag och regering. av radiolyssnarna ska lyssna på radio via en digital plattform. 3.Programutbudet i digitala marksändningar ska ge lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud jämfört med FM-sändning- arna. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 4.Det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga sätt att anpassa analoga bilradiomottagare för digital mottagning. Efter riksdagsbeslutet om en digitalradioövergång får SR och UR nya sändningstillstånd som gäller från . Utbygg- naden av public service-företagens digitala sändningar finansieras genom lån i Riksgälden som återbetalas med det överskott som uppkommer när FM-sändningarna avvecklats och företagets mark- sändningar endast utgörs av de billigare digitala sändningarna. Genom införande av en tillfällig lag möjliggörs en förlängning av de nuvarande tillstånden för analog kommersiell radio, som går ut , fram till och med den av beslutade tid- punkten för FM-släckning. Förlängningsmöjligheten är villkorad med att tillståndshavaren bedriver digitala sändningar och sam- verkar med övriga tillståndshavare om att informera om teknik- skiftet. Genom tillståndsförlängningen skapas ökad trygghet för de kommersiella radioföretagen att besluta om investeringar i en ut- byggnad av de digitala sändningarna och möjlighet att verka för en övergång till digital marksänd radio. kan de privata radio- företagen som driver digitaliseringen förvissa sig om att de kan bedriva parallella analoga och digitala sändningar så länge som det är ekonomiskt försvarbart, dock längst till FM-släckningen. Myndigheten för radio och tv får i uppdrag att följa utbyggna- den av digital marksänd radio och halvårsvis rapportera till rege- ringen om utvecklingen. Myndighetens rapportering ska utgöra underlag för regeringens prövning om villkoren är uppfyllda 2020 och följande beslut om att fastställa tidpunkt för FM-släckning. Upp- draget bör också innefatta en översyn av villkorens utformning . De programföretag som sänder digital marksänd radio ansvarar för att informera lyssnarna om den förestående digitalradioöver- gången. En särskild statligt finansierad informationsinsats genom- förs inför avvecklingen av public service-företagens FM-sändningar. Närradion föreslås få fortsätta sända på FM-bandet även efter att SR:s och den kommersiella radions analoga sändningar har upphört. Myndigheten för radio och tv och tillfällig lag om förlängning av tillstånd för Upphandling och utbyggnad av sändarnät till 70 procents Digitala sändningar och utbyggnad av täckning enligt Myndigheten för radio Rapporterar halvårsvis till regeringen om digitalradioutvecklingen. Särskild översyn av släckningsvillkoren 2018. Förlängning av tillstånd för analog kommersiell radio 2018. ljudradio marksänd digital till övergång för plan En En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 3.1Vid ett teknikskifte behövs tydliga förutsättningar Regeringen bedömde i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 att utvecklingen av marksänd digitalradio även i fortsättningen bör vara marknads- driven som marknaden behöver tydliga förutsättningar.1 Detta överensstämmer med regeringens ställningstagande i den föregående public service-propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2010–2013.2 I den propositionen beskrivs en marknadsdriven utveckling där de kom- mersiella aktörerna på radiomarknaden deltar och parterna sam- verkar, dels beträffande val av teknisk standard, dels när det gäller att bära kostnaderna för utveckling och utbyggnad. Regeringen ansåg vidare att SR inte ensamt bör driva utvecklingen av digitala sändningar. Flera viktiga steg för att möjliggöra en digitalisering av den marksända radion har tagits . Bland annat innehåller den nya radio- och tv-lagen ett regelverk för tillstånds- givning för digital kommersiell radio. Regeringen har också fattat beslut om att delar av det internationellt koordinerade frekvens- utrymmet kan användas för denna tillståndsgivning. beslutade därtill Myndigheten för radio och tv att ge 21 nation- ella och 4 lokala och regionala tillstånd att sända digital kommersi- ell radio. Vikten av tydliga förutsättningar för branschen och SR:s centrala roll i en digitalisering har dock betonats ytterligare, t.ex. i samband med att Myndigheten för radio och tv fast- ställde sin strategi för tillståndsgivning för digital kommersiell radio. Radiobranschen lyfte då fram behovet av en plan som innehåller förutsättningarna och tidpunkten för en övergång från FM-sänd- ningar till digital marksänd radio. Vidare framhölls att det krävs en samordning mellan utbyggnaden för kommersiella programföretag och utbyggnaden för . Mot denna bakgrund har regeringen bedömt att marknaden behöver tydliga förutsättningar och även att SR har en central roll i en digitalisering, samt att det är viktigt att SR och de kommersiella programföretagen samverkar. 2012/13:164 s. 66. 2008/09:195 s. 67. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Jag bedömer att de tydliga förutsättningar som efterfrågas bör skapas genom följande åtgärder: 1.Ett riksdagsbeslut om digitalisering av marksänd ljudradio. Beslutet bör innehålla en planerad tidpunkt för släckning av FM-sändningarna vilken slutligt fastställs senare efter prövning av ett antal preciserade villkor. Beslutet om FM-släckning bör vara definitivt, men ge utrymme för att skjuta tidpunkten för släckning framåt om villkoren inte är uppfyllda. 2.Nya tillstånd för och UR som tydliggör företagens ansvar i digitaliseringsprocessen och ger förutsättningar för att en över- gång till digital radio innebär ett mervärde för lyssnarna i form av ett större utbud jämfört med FM-radion. 3.Beslut om hur public service-företagens kostnader för en digital- radioövergång ska finansieras. 4.Beslut om nya regler som ger den kommersiella radion förutsäg- barhet när det gäller möjligheterna till och villkoren för analoga sändningar de digitala sändningarna byggs ut och fram till avvecklingen av FM-sändningarna. 3.1.1Centrala delar av digitaliseringen av marksänd ljudradio bör godkännas av De analoga ljudradiosändningarna på FM-bandet har under varit en central del av medielandskapet och en bety- delsefull bärare av information och kultur. Radiolyssnandet tar alltjämt en stor plats i allmänhetens medievardag och FM-radion spelar en avgörande roll för att upprätthålla en god tillgänglighet till radioföretagens sändningar. SR:s uppdrag att sända program- tjänster till hela landet med analog ljudradio är också viktig ur beredskapssynpunkt. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. En övergång till digital marksänd ljudradio innebär förändrade förutsättningar för public service-företagen att uppfylla sina upp- drag, och även för allmänhetens möjligheter att ta del av företagens sändningar. Det är genomgripande förändringar som bör vara parlamentariskt förankrade. Ett riksdagsbeslut skapar en önskvärd En plan för övergång till digital marksänd ljudradio tydlighet för företagen och lyssnarna och underlättar planering och genomförande av en digitalisering av ljudradion. Det bör under- strykas att den kommersiella radion i sig inte är beroende av ett riksdagsbeslut för att genomföra en utbyggnad av digital marksänd ljudradio men likväl gagnas av ett tydligt ställningstagande från lag- stiftarens sida, inte minst eftersom en samverkan mellan SR och den kommersiella radion främjar en effektiv digitalisering. Vid digitaliseringen av marksänd tv tog ställning till ett antal förslag i propositionen Digitala TV-sändningar, bland annat att den marksända televisionen skulle övergå till digital teknik, utbyggnaden av de digitala sändarnäten och tidpunkten för över- gången.3 Även när det gäller digitaliseringen av marksänd radio bör ta ställning till dessa frågor. Mina förslag beskrivs närmare i avsnitt 3.3 Utbyggnad av digitala sändningar och i avsnitt 3.5 Avveckling av FM-sändningarna. Genom att övergången till digital marksänd radio förankras genom beslut av i de delar som beskrivs ovan skapas förutsättningar för en samordning mellan SR och de kommersiella radioföretagen. Samordningen är avgörande för en effektiv lansering av digitalradio och det fortsatta arbetet inför en avveckling av FM-sändningarna. Detta beskrivs närmare i av- snitt 3.2 Samordning mellan public service och de kommersiella programföretagen och i avsnitt 3.6 Informationsinsatser vid ett teknikskifte. 3.1.2Nya tillstånd för och Utbildningsradion har SR och UR rätt att bedriva digitala ljudradio- sändningar enligt kompletterande sändningstillstånd, som gäller från och längst till och med den 31 december 2019.4 Tillstånden gör det möjligt för bolagen att fortsätta den begränsade sändningsverksamhet i storstadsområdena samt i Norr- botten som bedrivits då fattade beslut om att begränsa kostnaderna för digitalradiosändningarna. Ett riksdagsbeslut om digitalisering av marksänd ljudradio bör följas av nya tillstånd för och UR som möjliggör en utbyggnad 2002/03:72. 4Ku2013/2527/MFI och Ku2013/2528/MFI. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio av de digitala ljudradiosändningarna. Tillstånden bör också inne- hålla krav på en lägsta utbyggnadstakt. Vidare bör de nya tillstånden ge SR möjlighet att tillhandahålla ett programutbud i de digitala marksändningarna som innebär ett mervärde för lyssnarna i form av ett större utbud jämfört med FM- radion. Därmed tydliggörs SR:s centrala roll i digitaliseringen. De nuvarande kompletterande tillstånden bör återkallas i samband med att nya tillstånd meddelas. Förslag om public service-företagens nya sändningstillstånd ges i avsnitt 3.3.3 i samband med en utförligare beskrivning av utbyggnaden av digitala sändningar. Regeringen har betonat vikten av att medel avsedda för radio och tv i allmänhetens tjänst används på ett resurseffektivt sätt. Ett sätt att hushålla med resurser är att sänka distributionskostnaderna lång- siktigt, vilket en digitalisering gör. Regeringen har vidare uttalat att teknikinvesteringarna i så liten utsträckning som möjligt bör bekos- tas av radio- och tv-avgiftsbetalarna och att en modell där public service-företagens kostnader för utbyggnad och parallellsändningar finansieras genom ett särskilt distributionskonto och lån i Riks- gälden är att föredra. Finansieringsmodellen innebär att lånen börjar återbetalas när FM-sändningarna upphört och marksändningar endast sker med de billigare digitala sändningarna. Modellen tillämpades vid övergången till digital-tv i marknätet.5 Regeringen avser återkomma i finansieringsfrågan om det kan konstateras att det finns stöd hos SR och de kommersiella program- företagen för den plan för digitalisering som presenteras. Även frågan om finansiering av radioprogram från SR och UR i utbyggda digitalradiosändningar bör enligt regeringen prövas när det är klar- lagt hur en övergång till marksänd digitalradio bör genomföras.6 SR har, bland annat i budgetunderlaget till regeringen, uppskattat den årliga kostnaden för ett digitaliserat marknät till . Bedömningen av kostnaderna försvåras av att utsänd- ningstjänsterna ska upphandlas enligt lagen om offentlig upphand- 2000/01:94 s. 69 f. 2012/13:164 s. 70 f. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio ling och även av att priset kan komma att regleras i efterhand av . Av de motsvarar driftskostnaderna för det digitala nätet och resterande utgörs av kostnader för teknisk omställning samt ett ut- ökat programutbud. SR gör bedömningen att kan prioriteras fram internt för att hantera de ökade utvecklings- och utbudskostnaderna. Det krävs enligt företaget en ökning av till- delningen från rundradiokontot med samma summa, dvs. , för att komma upp i den nivå på som krävs för at ge det mervärde som är nödvändigt för en lyckad digitalisering. Jag anser att den ökning av medelstilldelningen som SR efterfrågar bör tillgodoses. Jag delar företagets uppfattning att det är avgörande för en framgångsrik digitalisering att den medför ett utökat utbud jäm- fört med FM-radion och därmed ett mervärde för radiopubliken. Med ökade resurser för innehållsproduktion kan public service- företagen spela en viktig roll för att utveckla den marksända radion. Det skulle möjliggöra för att skapa en tydligare programstruktur som bättre motsvarar den mångfald som finns bland lyssnarna. UR har förklarat sig villigt att bidra till ett utvecklat utbud, förutsatt att det sker resursförstärkningar, vilket bör beaktas vid fortsatta över- väganden om höjd medelstilldelning med anledning av digitalradio- övergången. Möjligheten att finansiera SR:s och UR:s ökade distributions- kostnader med lån i Riksgälden, enligt den modell med ett särskilt distributionskonto som användes vid digital-tv-övergången, bygger på att kostnaderna för de digitala sändningarna är lägre än för de analoga.