sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — Egenkapitalfinansierade investeringar blir mer lönsamma och låne- finansierade investeringar blir mindre lönsamma, om det slopade avdraget för negativt finansnetto är större än det erhållna finansi- eringsavdraget. Det föreligger en betydande skattemässig sned- vridning mellan företag som kan finansiera sin verksamhet med lån och företag som inte kan det. Det leder till snedvridningar på produktmarknaden då företag med tillgång till lånefinansiering helt eller delvis kan undvika beskattning på avkastningen på sina inve- steringar. Även storleken på investeringarna påverkar produktiviteten i ekonomin. Mer investeringar leder till en större kapital- stock. En större kapitalstock leder till högre produktivitet. Investe- ringarnas effekt på produktiviteten beror alltså på både mängden investeringar och kvaliteten på gjorda investeringar, där högavkast- ande investeringar har en större effekt på produktiviteten än låg- avkastande investeringar. Om reformens effekt på investeringarna är positiv kommer produktiviteten i ekonomin att öka. Effekterna på produktiviteten avgör vilka realekonomiska effekter reformen får på lång sikt. Högre produktivitet leder till högre BNP och till högre reallön. Syssel- sättningen ökar i den mån högre reallön leder till ett större arbets- kraftsutbud. Finansieringsavdraget innebär att beskattningen av avkastningen på investeringar sjunker från . Det får en relativt stor effekt på lönsamheten på investeringar som finansieras med eget kapital, vilket bör ha en positiv effekt på investeringsnivån. Däremot kommer den minskade ränteavdragsrätten att fördyra lånefinansierade investeringar, vilket bör ha en negativ effekt på investeringsnivån. Expertrapporten av (2014) indikerar hur finansieringsavdraget påverkar kapitalkostnaderna för olika typer av investeringar (se bilaga 7). Där resoneras också kring vilken effekt reformen kan förväntas få på mängden investeringar. Ingen slutsats dras dock om investeringarna totalt sett ökar eller minskar. Som komplement till den analys som görs i bilaga 7 ska här tas upp tre aspekter på huvudförslagets effekt på investeringar i . En aspekt som inte tas upp i nämnda expertrapport är att inter- nationellt verksamma företag ofta kan finansiera investeringar i i utländska delar av koncernen. I dessa fall kan företag fortfarande få avdrag i utlandet för räntor på lån som finansierar en investering i . är beskattningen på avkastningen lägre efter reformen, eftersom företaget får finansieringsavdrag i . I dessa fall är den totala effekten på investeringarna i entydigt positiv. En annan aspekt rör de antaganden som görs om investerarnas avkastningskrav. Detta antagande ligger till grund för beräkning- arna av kapitalkostnaderna. Som nämndes i avsnitt 5.3 kan ägare som har en stor andel av sitt kapital bundet i ett företag förväntas kräva en riskpremie för att investera ytterligare i företaget. Avkast- ningskravet på investeringar kan i de fallen vara högre än avkast- ningskravet på den internationella kapitalmarknaden. ering av avkastningskravet i nämnda beräkningar innebär att den marginella investeringen (den investering som precis uppnår av- kastningskravet) kommer att ha en högre avkastning än om avkast- ningskravet är internationellt bestämt. Huvudförslaget innebär att skatten på högavkastande investeringar sänks. Man kan därför för- vänta sig en positiv effekt på mängden investeringar i företag där ägaren kräver en riskpremie. En tredje aspekt rör det faktum att vissa investeringar innehåller en fast kostnad som inte får dras av. Att starta ett företag eller att etablera sig på en ny marknad är exempel på satsningar som har en sådan fast kostnad. För att en investering ska göras måste avkast- ningen täcka kostnaderna. Som nämndes ovan innebär huvud- förslaget att skatten på högavkastande investeringar sänks. Vissa högavkastande investeringar med fasta kostnader som inte får dras av, är lönsamma före skatt men inte efter skatt. Med de föreslagna reglerna kommer en del av sådana investeringar bli lönsamma också efter skatt. En ökning av sådana investeringar kan därmed förväntas som en följd av reformen. Sammantaget bedöms reformen ha en positiv effekt på både mängden investeringar (i vid mening) och på den genomsnittliga avkastningen på gjorda investeringar. Därmed kommer produktivi- teten att öka, liksom BNP och reallöner. Sysselsättningen ökar i den mån höjda reallöner ökar arbetskraftsutbudet. Effekter på ägande och ägarmarknaden För ägare i lågskattejurisdiktioner finns det stora skattemässiga för- delar med att finansiera verksamhet i med lån från ägarna. Dessa lån kan vara mycket större än de realinvesteringar som gjorts i . Det leder till snedvridningar på ägarmarknaden, där ägare i lågskattejurisdiktioner gynnas. Huvudförslaget medför att dessa snedvridningar minskar. Den förändrade beskattningen av företag får också indirekt effekter för ägare och på ägarmarknaden. Generellt sett ökar incita- menten att äga och starta företag som får sänkt skatt, medan incita- menten att äga eller starta företag som får höjd skatt minskar. För incitamenten att starta företag, se också diskussionen i föregående delavsnitt om effekter på investeringar. Särskilt om finansiell sektor För finansiell sektor innebär reformen att den effektiva bolags- skattesatsen sänks, eftersom företagen får ett finansieringsavdrag. Då finansiella företag har positiva finansnetton kommer de däremot inte att nekas några avdrag för finansiella kostnader. Däremot kommer finansiella företag att få ta upp en schablonintäkt som kommer att vara i samma storleksordning som finansieringsavdrag- et. Sammantaget blir finansiell sektors skattebetalningar i princip oförändrade. Effekterna på vinster efter skatt i finansiella företag blir därför små. Det finns därför heller ingen anledning att förvänta sig att reformen påverkar bankernas marginaler gentemot långivare och låntagare. En effekt av den lägre bolagsskattesatsen är att den skattemässiga olikbehandlingen av lånat och eget kapital sjunker från till i finansiell sektor. Finansiella före- tag bör av den anledningen bli mer benägna att finansiera sig med eget kapital. Den schablonintäkt som föreslås innebär dessutom att lånefinansiering blir något dyrare för den finansiella sektorn, vilket kan ha en styrande effekt på de finansiella företagens finansierings- val. Förbättrade incitament till egetkapitalfinansiering för finan- siella företag förväntas leda till en mer välkapitaliserad finansiell sektor, vilket har ett stort värde vid eventuella framtida finansiella kriser. Även om reformens syfte är strukturellt kan reformen under införandefasen få en viss konjunkturpåverkande effekt. Samman- taget ger reformen oförändrad skatt och därmed kan den konjunk- turella effekten väntas bli förhållandevis begränsad. Den bransch som får störst skattehöjning är fastighetsbranschen. Denna skatte- höjning är dock relativt måttlig i förhållande till branschens storlek. Fastighetssektorn har framför allt betydelse för konjunkturutveck- lingen om lönsamheten för många fastighetsbolag blir så låg att de får svårt att betala sina lån. I så fall kan en spridning ske till finansi- ell sektor och därifrån till övriga ekonomin. Under normala om- ständligheter bör den skattehöjning som följer av förslaget inte påverka fastighetsbolagens förmåga att betala sina lån. Om många företag vid införandet av reformen har ekonomiska problem, till exempel om räntorna är höga som hyrorna sjunker kan effekten på konjunkturen bli kraftigare. Det kan därför vara befogat att följa utvecklingen i fastighetssektorn extra noga i samband med införandet av ett finansieringsavdrag. kommer avskaffade avdrag för negativt finansnetto att medföra att belåningen inom bolagssektorn sjunker. Det bör ha en stabiliserande effekt på konjunkturen, då färre företag bör få lik- viditetsproblem vid en plötslig avmattning i konjunkturen. 20.6Jämställdhet mellan kvinnor och män Den direkta effekten vid förändringar av bolagsskattesystemet är att vissa företag kommer att betala mer bolagsskatt medan andra företag kommer att betala mindre. Eftersom bolagsskatten tas ut på företagsnivå, till skillnad från till exempel ändrad beskattning av arbetsinkomster som tas ut på individnivå, går det inte att direkt se effekterna av en reform på mäns och kvinnors ekonomiska situa- tion. Ändrade bolagsskatter påverkar generellt sett företagens ägare, anställda och konsumenter. I en liten öppen ekonomi som den svenska kan en stor del av förändrade bolagsskattebetalningar för- modas tillfalla arbetskraften. På arbetsmarknaden står män för en större del av arbetsinkomsterna. Ägandet av företag är i stor utsträck- ning indirekt, via till exempel privata och offentliga aktörer inom pensionssystemet. Män har en större andel av det direkta ägandet i mindre icke börsnoterade företag. Reformen bedöms ha positiva effekter på ekonomin. Fördelningen mellan kvinnor och män be- döms inte påverkas. Då män står för en större del av ekonomin kan dock effekterna av en generellt sett högre inkomst i kronor räknat bli större för män. 20.7Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Kommitténs huvudförslag innefattande ett avdragsförbud för nega- tivt finansnetto, ett finansieringsavdrag, en schablonintäkt för finan- siella företag samt ett antal finansierings- och förenklingsförslag kommer att ge upphov till ökade kostnader för . Kost- naderna uppskattas enligt följande. Kostnader för externa informationsinsatser beräknas samman- lagt uppgå till fördelade enligt följande. slaget berör 400 000 aktiebolag och ekonomiska föreningar samt 60 000 handelsbolag. Om av aktiebolagen och de handelsbolag som har juridiska personer som delägare och cirka tjugo procent av de fysiska personer som är delägare i handelsbolag kontaktar skatteupplysning förväntas det generera 48 000 kontakter. Den genomsnittliga kostnaden för att hantera en kontakt kan beräknas till , vilket ger en kostnad på . Till det ska läggas kostnad för anpassningar av broschyrer och webbplats som sammanlagt beräknas uppgå till . Förslaget kommer även att innebära kostnader för interna utbild- ningsinsatser. Den sammalagda kostnaden beräknas till fördelad på för genomförande av intern- utbildningar och för framtagande av utbild- ningsmaterial. Nödvändiga kostnader för anpassning av IT-system och fram- tagning av nya blanketter samt förändringar av befintliga blanketter beräknas uppgå till . Engångskostnader uppkommer också för utredning och kon- troll, i det närmaste uteslutande hänförliga till den del av förslaget som handlar om justering av inrullade underskottsavdrag. Cirka 180 000 aktiebolag har gamla underskott. Uppskattningsvis kommer av dessa underskott att behöva utredas. Kostnaden för kontroll av att underskotten är korrekt beräknade beräknas uppgå till . Löpande årliga kostnader består främst av kostnader för efter- följande kontroll- och utredningsinsatser samt kostnader för pro- cesser. De beräknas sammanlagt uppgå till . finns regler om begränsad avdragsrätt för räntekost- nader inom en intressegemenskap. Dessa regler kommer att avskaffas om förslaget genomförs vilket minskar årliga kostnad för kontroll och utredning av räntekostnader. Den begränsade avdragsrätten enligt förslaget omfattar dock samtliga juridiska personer och handelsbolag som har räntekostnader och andra kostnader som klassificeras som finansiella kostnader och motsvarande intäkter vilket innebär att antalet utredningar kommer att öka utöver den minskning som ett borttagande av de nuvarande reglerna genrerar. Gränsdragning mellan vad som är en finansiell kostnad eller finansiell intäkt och vad som inte är det kan i vissa fall bli komplicerad. Även reglerna om kvittning på koncernnivå för- väntas generera utredningar. Sammanlagt förväntas förslagen gene- rera 20 500 utredningar . Den sammanlagda kostnaden för de ökade kontroll- och utredningsresurserna kan mot bakgrund av detta beräknas till . Av dessa utredningar kan beräknas överklagas till domstol till en årlig kost- nad om . Sammanfattningsvis bedöms kommitténs huvudförslag för Skatte- verket innebära initiala kostnader med och därutöver årliga merkostnader på . Då det beräknas att av utredningar enligt ovan leder till överklagande till domstol innebär det 2 500 mål . De sammanlagda totala kostnaderna för detta antal mål beräknas för de allmänna förvaltningsdomstolarna uppgå till . Domstolsprocesser i skattemål berör dock regelmässigt flera olika frågor. För att få en rättvisande upp- skattning av hur stor del som motsvararas av den kostnadsökning som aktuellt förslag innebär bör kostnaderna fördelas. Kom- mittén uppskattar mycket grovt att knäppt hälften av kostnaderna, , bör anses hänförligt till nuvarande förslag. Den totala kostnaden för de allmänna förvaltningsdomstolarna har beräknats enligt följande. Styckkostnaden för ett mål i förvalt- ningsrätt uppgick till . Det innebär en kostnad för förvaltningsrätterna om . Överklagande- frekvensen 2013 från förvaltningsrätt till Kammarrätt var och från Kammarätt till Högsta förvaltningsdom- stolen . Styckkostnaden för ett skattemål i Kammarrätt uppgick till och i till 12 350 kronor.6 Det ger en kostnad för Kammarrätterna om fördelat på 950 mål. För Högsta förvaltnings- domstolen kan kostnaden beräknas till fördelat på 465 mål. Av detta har således hälften, , uppskattats hänförligt till aktuellt förslag. 20.8Schablonintäkt för finansiella företag För finansiella företag föreslås en tillkommande skatt. Skatten är delvis utformad med stabilitetsavgiften som förebild. Till skillnad från stabilitetsavgiften tas skatten ut genom att de skattskyldiga 6 Se årsredovisning . företagen tar upp en schablonintäkt. Överväganden och alternativa utformningar återfinns i avsnitt 14.8. Basen för schablonintäkten bedöms uppgå till . En schablonintäkt på av underlaget ökar den beskattningsbara inkomsten med . Denna ökning i beskattningsbar inkomst ökar också finansieringsavdraget med . Nettoökningen i beskattningsbar inkomst blir då . Bolagsskattebetalningarna ökar då med 4 mil- jarder kronor. 20.8.2Konsekvenser för företag och enskilda Schablonintäkten för finansiella företag beräknas på samma under- lag som stabilitetsavgiften. Då underlaget redan finns tillgängligt för de som ska ta upp schablonintäkten är den mycket enkelt att beräkna. Antalet företag som ska ta upp schablonintäkten bedöms till cirka 120 stycken. Givet en tidsåtgång per skatte- betalare och 120 skattebetalare, samt en timkostnad på blir de administrativa kostnaderna , vilket får betraktas som försumbara i det här sammanhanget. Införandet av schablonintäkten ökar bankernas finansieringskost- nader. Schablonintäkten förväntas ha begränsade realekonomiska effekter. Detta beror främst på den valda nivån av schablonintäkt- en. Ser man på skatteeffekten av schablonintäkten, det vill säga hur mycket bankerna måste betala per skuldkrona, så ligger denna på fyra punkter (0,). Ökningen är marginell i jäm- förelse med hur volatila bankernas upplåningskostnader är. Volatili- teten, uttryckt som till exempel standardavvikelsen, är för STIBOR7. Det betyder att de löpande förändringarna av mark- nadsräntan är mycket viktigare för deras upplåningskostnader än 7 Interbank Offered Rate är ett samlingsnamn för ett antal referensräntor i svenska kronor. Data från , 2000–2014. ökningen av finansieringskostnaden som föranleds av schablon- intäkten. Schablonintäkten motsvarar kostnadsmässigt det finansierings- avdrag som finansiell sektor erhåller. De sammanlagda skattekost- naderna före och efter reformen är därmed oförändrade för finan- siell sektor. Det finns därför ingen anledning att förvänta sig att reformen ska påverka bankernas ut- eller inlåningsräntor jämfört med . 20.9Slopad avdragsrätt för vissa efterställda lån Kommittén föreslår en slopad avdragsrätt för räntor på vissa efter- ställda skulder. De skulder som avses är efterställda lån och andra finansiella instrument som får räknas som supplementärkapital enligt artikel 62 i EU-förordningen 575/2013. Skälen till förslaget och olika möjliga utformningar av förslaget beskrivs i avsnitt 15.3. En genomgång av ett antal stora banker indikerar att de efterställda lånen i det svenska banksystemet uppgår till . När det gäller räntan på dessa lån anser Avdjiev med flera (2013) att denna ligger över andra skulder som banker har. (2013) rapporterar att räntan är lika med omkring 7,6 procent.8 Med en ränta på och en effektiv bolagsskattesats på skulle en sådan basbreddning leda till en offentligfinansiell effekt på . 20.9.2Konsekvenser för företag och enskilda Den slopade avdragsrätten för räntor på vissa efterställda lån berör enbart ett fåtal företag. Dessa företag har god kännedom om vilka räntebetalningar som omfattas av avdragsförbudet. De administra- tiva kostnaderna för företagen är därför i sammanhanget försum- bara. 8 (2013): bond avalanche expected from EU banks, , , 2013 6:24 pm. En ökning av soliditeten i banksektorn minskar storleken på den implicita garantin för banksektorn och kommer dessutom att minska känslighet för finansiella kriser. Vid en finansiell kris kan det ha stor betydelse eftersom dessa kriser har mycket omfattande konsekvenser för samhällsekonomin.9 20.10 Räntebeläggning av säkerhetsreserven Skadeförsäkringsföretag kan göra en avsättning till säkerhetsreserv. En sådan avsättning är avdragsgill. Avsättningen tas dock upp till beskattning när säkerhetsreserven återförs. Det innebär att försäk- ringsföretag får en räntefri skattekredit. För att neutralisera denna effekt föreslås en räntebeläggning av skattekrediten. Räntebelägg- ningen sker genom att en schablonintäkt beräknas utifrån avsätt- ningar till säkerhetsreserven. Denna schablonintäkt tas upp till beskattning. uppgick avsättningarna till säkerhetsreserven till . En räntebeläggning skulle gälla den bestående skattekrediten på (= 0,165 x 113). Räntesats- en ska motsvara statslåneräntan. Vid en statslåneränta på blir skatteintäkterna på (= 0,04 x 18,6). 20.10.2 Konsekvenser för företag och enskilda Räntebeläggningen av säkerhetsreserven berör enbart ett fåtal före- tag. Dessa företag har god kännedom om storleken på avsättningen till säkerhetsreserven. De administrativa kostnaderna för företagen är därför i sammanhanget försumbara. 9 Admati med flera (2013) påpekar att efterställda lån är – sett ur ett systemperspektiv – sämre för den finansiella stabiliteten än finansiering med eget kapital. och (2013) visar att ökat eget kapital har positiva effekter när man ser på bankernas överlevnad och marknadsandel. Förslaget om förändringar i den så kallade ventilen vid ägarföränd- ringar som skett via kapitaltillskott beskrivs i avsnitt 15.4. Vid en sådan ägarförändring föreslås en ändring i beräkningen av belopps- spärren för hur stora förlustavdrag som får föras vidare efter ägar- förändringen. Den nya ägarens anskaffningsutgift ska bestämmas till ett belopp som motsvarar det lägsta av den faktiska utgiften och verkligt och särskilt värde på tillgångarna i företaget som belöper sig på förvärvarens andel i företaget efter ägarförändringen. Vid beräkningen av värdet på tillgångarna ska själva kapitaltillskottet inte räknas med. Den föreslagna förändringen av ventilen innebär, som utvecklas i avsnitt 15.4, att ägarförändringar via kapitaltillskott inte behandlas sämre än ägarförändringar via köp av andelar i företag. Då det redan tidigare i många fall har varit möjligt att genomföra ägarföränd- ringen genom att den nya ägaren först köper en andel och gamla och nya ägare därefter skjuter till kapital till bolaget så bedöms förändringen ofta enbart innebära en förenkling. Om värdet på företaget ökat under säljarens innehavstid medför en försäljning av andelar i företaget dock att en skattebetalning måste ske. I dessa fall innebär den här föreslagna ändringen i ventilen att den gamla ägaren kan skjuta upp denna skattebetalning. Detta medför en kostnad för staten. Hur ofta en sådan kostnad skulle uppstå har inte varit möjligt att exakt beräkna. En ungefärlig bedömning är dock att kostnaden uppgår till i storleksordningen . 20.11.2 Effekter för företag och enskilda Förslaget underlättar ägarskiften i företag där ägarskiftet sker genom kapitaltillskott. Det berör rimligen ett begränsat antal företag , men för vart och ett av företagen kan minskningen i admini- strativa kostnader bli relativt betydande. Som ett räkneexempel skulle 100 fall multiplicerat med en kostnad på inne- bära en årlig minskning av de administrativa kostnaderna med . Förändringen i ventilen bedöms leda till att riskkapitalförsörj- ningen förbättras. Detta gäller framför allt i de fall då privat- personer är de tidigare ägarna av det övertagna företaget. Om den tidigare ägaren är ett företag så kan ett ägarskifte ske via att andelar först överlåts och att kapitaltillskottet sker därefter. Ett sådant ägarskifte utlöser ingen beskattning om den gamla ägaren är ett företag, eftersom vinster på näringsbetingade andelar är skattefri. Förslaget innebär dock även i dessa fall en viss förenkling. 20.12 Särskild inkomstskatt på ränta I korthet innebär en särskild inkomstskatt på ränta att räntebetal- ningar mellan juridiska personer beläggs med skatt i , dock med mycket omfattande undantag. Bestämmelserna gäller bara betalningar till utländska juridiska personer. De gäller inte heller om den som är skattskyldig för ränteinkomsten hör hemma i ett land inom EES eller i ett land som har ingått skatteavtal med som inte är begränsat till att omfatta vissa inkomster, om den skattskyldige omfattas av avtalets regler om begränsning av beskatt- ningsrätten och har hemvist i denna stat enligt avtalet. I praktiken täcker undantagen de allra flesta räntebetalningar. Det har visat sig mycket svårt att göra en offentligfinansiell beräkning för en särskild inkomstskatt på ränta. Det har inte varit möjligt att fastställa hur stor del av dagens räntebetalningar som skulle träffas av en lagstiftning. Det har heller inte gått att finna beräkningar av hur stora skatteintäkter källskatter på ränta har med- fört i andra länder, beroende på att skatteintäkterna redovisas efter intäktsslag, inte efter uppbördsform (källskatt, mottagaren betalar in skatten själv, och så vidare). De länder med vilka har täta ekonomiska förbindelser skulle samtliga vara undantagna från en särskild inkomstskatt på ränta, antingen på grund av att de ingår i EES eller på grund av skatteavtal. Sammanfattningsvis skulle särskild inkomstskatt på ränta med- föra en viss ökning av statens skatteintäkter. Med den utformning som redogjorts för ovan skulle effekten sannolikt dock bli begrän- sad. Att ta ut en särskild inkomstskatt på ränta för en bredare krets länder är inte möjligt på grund av åtaganden som EU-medlem och som part i skatteavtal. 20.12.2 Hanteringskostnader för företag och enskilda En särskild inkomstskatt på ränta skulle ha likheter med kupong- skatten på utdelningar. Kupongskatt utgår på vissa utdelningar till utlandet som en form av källskatt. I databas anges beräknad tidsåtgång för hanteringen av kupongskatt . Arbetsuppgiften bedöms utföras av en ekonomi- handläggare till en kostnad av . Kostnaden per berört företag kan då skattas till . Antalet berörda före- tag är okänt, men då de flesta företag rimligen inte har ränte- bärande skulder till juridiska personer i de länder som skulle om- fattas av en särskild inkomstskatt på ränta så är antalet berörda företag rimligen relativt litet. Som ett räkneexempel skulle de administrativa kostnaderna för företagen uppgå till om 1 000 företag skulle beröras av uppgiftsskyldigheten. 20.12.3Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna För kan en engångskostnad om beräknas åtgå för anpassning av IT-system och blanketter samt för extern och intern information. Den årliga kostnaden för registre- ring, kontroll, utredning samt drift och förvaltning av IT-stöd beräknas uppgå till .