sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Det föreligger inte heller något hinder mot att ansöka om ett sådant tillstånd efter det att ett bolag har registrerats. I 11 kap. 2 § FRL finns en särbestämmelse om hinder mot bildande av försäkringsaktiebolag vid ägarbyte i vissa fall och i 3 § finns bestämmelser om bolagsordningens innehåll som går utöver kraven för allmänna aktiebolag. Enligt 11 kap. 17 § ska ett försäkringsföretag ha sitt huvudkontor i . För varje understödsförening ska finnas ett huvudkontor i , se 12 a § UFL. Bestämmelser om tillstånd och godkännande av bolagsordning samt om den därmed sammanhängande prövningen behandlas i avsnitt 9. I frågan om själva bolagsbildandet bör – i likhet med vad som gäller för försäkringsaktiebolag – tillstånd att driva tjänstepensions- rörelse kunna meddelas också ett existerande aktiebolag. Detta bör gälla även om bolaget tidigare drivit verksamhet. Ansökan om tillstånd att driva tjänstepensionsrörelse bör alltså kunna göras dels av stiftarna när bolagsordning har upprättats, dels efter det att aktiebolaget bildats. Med den nu föreslagna ordningen för bolagsbildning i enlighet med bör även för tjänstepensionsaktiebolagen gälla att registrering av bolaget ska ske från det att stiftelseurkunden har upprättats. En särbestämmelse mot- svarande den som finns i 2 kap. 17 § FRL – dvs. att registrerings- fristen räknas från tillståndsbeslutet om ansökan om tillstånd görs före registreringen – behöver tas in också i tjänstepensions- rörelselagen. I 11 kap. 2 § FRL finns en bestämmelse som reglerar det fall att ett kvalificerat innehav av aktier i ett nybildat försäkringsaktiebolag senare kommer att ägas av helt andra personer än de som i ansökan om tillstånd uppgetts som blivande ägare till sådana innehav. Bestämmelsen innebär att försäkringsaktiebolaget inte får bildas om inte de nya ägarna prövats och ansetts lämpliga (se prop. 1995/96:173). En motsvarande bestämmelse bör tas in i den nya tjänste- pensionsrörelselagen. Bestämmelserna i 11 kap. 3 § FRL om vad bolagsordningen ska innehålla går något längre än kraven för ett allmänt aktiebolag i 3 kap. ABL. Ett försäkringsaktiebolags bolagsordning ska således i förekommande fall innehålla uppgift om verksamheten ska avse såväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring och om bolaget ska driva försäkringsrörelse utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I ett livförsäkrings- aktiebolags bolagsordning ska dessutom anges hur bolagsstämman får förfoga över bolagets vinst eller på annat sätt täcka bolagets förlust. Kravet på uppgift om verksamheten ska avse såväl direkt försäkring som återförsäkring – vilket i praxis utvecklats till att avse uppgift om försäkringsklasser – hänger samman med tillståndsreglerna. Också uppgiftsskyldigheten om verksamhet utanför EES är föranledd av de reglerna, men också av bestäm- melserna om tillsyn (se prop. 1994/95:184 s. 217). På tjänstepensionsområdet finns det ingen motsvarighet till uppdelningen i direkt respektive indirekt försäkring (återförsäkring), och någon särbestämmelse kring detta behöver därför inte tas in i den nya lagen. Att ett tjänstepensionsföretag avser bedriva tjänstepensions- verksamhet utanför EES kan – i likhet med vad som gäller på försäkringsområdet – ha betydelse för tillsynsarbetet (jfr artikel 20 i tjänstepensionsdirektivet). Tjänstepensionsföretag ska därför i sin bolagsordning ange om bolaget ska driva tjänstepensions- verksamhet utanför EES. I likhet med vad som gäller för livförsäkringsaktiebolagen är det nödvändigt att tjänstepensionsaktiebolagen i sina respektive bolagsordningar anger hur stämman får förfoga över bolagets vinst eller på annat sätt täcka bolagets förlust. Se vidare avsnitt 6.2.7 om värdeöverföringar från bolaget. Krav på huvudkontor i För såväl försäkringsföretag som för understödsföreningar finns krav på att huvudkontoret ska finnas i . Kraven har sin grund i försäkringsdirektiven där det stadgas att försäkrings- företagens huvudkontor ska vara belägna i samma medlemsstat som deras stadgeenliga säte.5 Tjänstepensionsdirektivet innehåller inga regler om var huvudkontoret ska vara beläget. För att säkerställa en effektiv tillsyn genom t.ex. platsbesök är det viktigt att det – i likhet med vad som gäller försäkrings- aktiebolag – ställs krav på att ett tjänstepensionsaktiebolag ska ha sitt huvudkontor i . Några frågor om dispens Vissa typer av dispensärenden enligt aktiebolagslagen (vem som får vara stiftare samt bosättningskrav för styrelseledamöter, verk- ställande direktör och särskild firmatecknare) bör – i likhet med vad som gäller för försäkringsaktiebolagen – prövas av i stället för av . En motsvarande särbestämmelse som finns beträffande försäkringsaktiebolagen i 11 kap. 1 § andra stycket FRL, bör alltså tas med i den nya tjänstepensionsrörelselagen. Prövning av bolagsordning m.m. Bestämmelser om ändring av bolagsordningen finns i 3 kap. 4– 10 §§ ABL. I 2 kap. 8 och 9 §§ första stycket FRL finns särbestäm- melser om prövning av bolagsordning m.m. 5 Artikel 20 i Solvens II-direktivet. Bestämmelserna om prövning och god- kännande av bolagsordningarna är viktiga ur ett tillsynsperspektiv och bör ha sin motsvarighet i den nya lagen. Bestämmelserna i tjänstepensionsrörelselagen bör ges motsvarande lydelse som i FRL. Förslag: Utöver aktiebolagslagens bestämmelser om bolags- stämma ska för tjänstepensionsaktiebolag gälla att Finans- inspektionen har rätt att på eget initiativ sammankalla bolags- stämman om så inte sker på föreskrivet sätt. För dessa bolag ska gälla en särregel av innebörd att även tjänstepensionstecknare och tjänstepensionsberättigade, som på grund av förmånsavtal har rätt till en andel av ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen, omfattas av generalklausulens skyddskrets. För tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst ska finnas möjlighet till av stämmobeslut som strider mot de tekniska riktlinjerna eller investeringsriktlinjerna. Beslut om ansökan om förlängning av verksamhetstillstånd ska kunna fattas av ordinarie bolagsstämman eller en extra bolagsstämma. I 7 kap. ABL finns bestämmelser om bolagsstämman. Bestäm- melserna behandlar bl.a. aktieägares och andras rättigheter vid bolagsstämman, ordinarie bolagsstämma, extra bolagsstämma, fortsatt bolagsstämma, kallelser, röstlängd, dagordning, upp- lysningsskyldighet, röstningsregler, jäv, inskränkningar i bolags- stämmans beslutanderätt, stämmoprotokoll och talan mot bolagsstämmobeslut. Det kan särskilt noteras att det finns ett antal bestämmelser som utformats för att underlätta för aktieägare som inte kan eller vill delta i bolagsstämman personligen att delta i de beslut som bolagsstämman fattar. I FRL 11 kap. finns några särbestämmelser om bolagsstämman. Enligt den första särbestämmelsen (4 §) ska den skyldighet att kalla till bolagsstämma i vissa fall som har enligt 7 kap. 17 § andra stycket ABL för försäkringsföretagen i stället gälla för . Enligt den andra särbestämmelsen gäller inskränkningen av bolagsstämmans beslutanderätt i ett försäkrings- aktiebolag även beslut till nackdel för de försäkringstagare och andra ersättningsberättigade som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen (5 §). Enligt den tredje särbestämmelsen kan talan mot ett bolagsstämmobeslut i ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (hybridbolag) även föras på den grunden att det strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna (6 §). rätt att kalla till stämma Enligt 7 kap. 17 § första stycket ABL är det styrelsen som kallar till bolagsstämma. Om en stämma som ska hållas enligt lag, bolagsordning eller stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, ska enligt 7 kap. 17 § andra stycket ABL efter anmälan genast kallas till bolagsstämma. För försäkrings- aktiebolagen ligger denna uppgift på (11 kap. 4 § FRL). Några särskilda överväganden av tillsynskaraktär torde inte krävas vid ett sådant beslut, varför det i och för sig skulle vara möjligt att låta fullgöra denna uppgift även beträff- ande tjänstepensionsaktiebolag. Enligt utredningens mening är det dock naturligt att uppgiften – i likhet med vad som gäller för försäkringsföretagen – ska skötas av tillsynsmyndigheten, dvs. Inskränkningar i bolagsstämmans beslutanderätt Enligt 7 kap. 47 § (den s.k. generalklausulen) får bolagsstämman inte fatta ett beslut som är ägnat att ge en otillbörlig fördel åt en aktieägare eller någon annan till nackdel för bolaget eller någon Enligt 11 kap. 5 § FRL gäller, utöver 7 kap. 47 § ABL, att bolagsstämman i ett försäkringsaktiebolag inte får fatta ett beslut som är ägnat att ge en otillbörlig fördel åt en aktieägare eller någon annan till nackdel för de försäkringstagare eller andra ersättningsberättigade som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen. Utvidgningen av den s.k. skyddskretsen i försäkringsaktiebolag, som skedde 2004, motiverades av behovet av utökat skydd för försäkringstagare och andra ersättningsberättigade i hybridbolag. Dessa ansågs sakna den möjlighet som normalt tillkommer grupper som har rätt till del av ett företags vinst, nämligen att bevaka sina ekonomiska rättigheter genom att medverka i associationens förvaltning och utöva kontroll över dess angelägenheter (se prop. 2003/04:109 s. 42 ff. och 62). Den rörelse- och associationsrättsliga regleringen av tjänste- pensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst som utredningen föreslår är i allt väsentligt densamma som den som gäller för hybridbolag, vilket i sig talar för att samma utvidgning av skydds- kretsen bör gälla för tjänstepensionsaktiebolagen som för försäkringsaktiebolagen. Särregleringen såvitt gäller general- klausulen skulle möjligen kunna slopas om skyddet för de berörda tjänstepensionstecknarna och tjänstepensionsberättigade tillgodo- sågs på annat sätt, t.ex. genom förbättrade insyns- och inflytande- möjligheter. Eftersom dessa och närliggande frågor varit föremål för en särskild utredning på försäkringsområdet (Livförsäkringsutredningen6) anser dock utredningen att eventuella förslag i denna del på tjänstepensionsområdet skulle föregripa den fortsatta beredningen av förslag. Det är därför lämpligt att nu föreslå att en särregel införs i den nya tjänstepensionsrörelselagen av innebörd att även tjänstepensions- tecknare och tjänstepensionsberättigade ska ingå i general- klausulens skyddskrets. Enligt 7 kap. 50 § ABL kan talan mot ett bolagsstämmobeslut föras om beslutet inte har tillkommit i behörig ordning eller på annat sätt strider mot ABL, tillämplig lag om årsredovisning eller bolags- 6 Se förslagen i utredningens betänkande Förstärkt försäkringstagarskydd (SOU 2012:64). Sådan talan mot bolaget om att beslutet ska upphävas eller ändras får föras av aktieägare, styrelsen, en styrelseledamot eller den verkställande direktören. I ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst får talan också föras mot ett bolagsstämmobeslut som strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna, se 11 kap. 6 § FRL. De särskilda möjligheterna till av bolags- stämmobeslut i hybridbolag har motiverats med skyddsintresset för försäkringstagarna.. Regeln har även ansetts medföra att det saknas skäl att överväga närvaro- och yttranderätt vid bolags- stämma för försäkringstagare i dessa bolag (se prop. 2009/10:246 s. 240). Utredningen anser att motiven för särregleringen på försäkringsområdet gör sig lika gällande på tjänstepensions- området. Även tjänstepensionstecknarna i ett tjänstepensions- aktiebolag som inte får dela ut vinst behöver ett särskilt skydd mot att aktieägarna fattar beslut som strider mot styrdokumenten för tekniska avsättningar och investeringar. Beslut om ansökan om förlängning av verksamhetstillstånd I ett försäkringsaktiebolag ska beslut att ansöka om förlängning av tillstånd fattas av bolagsstämman, se 2 kap. 7 § FRL. Motivet för bestämmelsen är att ett sådant beslut, liksom en ursprunglig tillståndsansökan, är av sådan vikt för ett försäkringsföretag att det bör fattas av stämman. Eftersom ett beslut om förlängning inte nödvändigtvis kräver en ändring av bolagsordningen är en särskild föreskrift om att beslut därom ska fattas av bolagsstämman lämplig. Ett beslut att ansöka om förlängning av tillstånd att bedriva tjänstepensionsrörelse i aktiebolag är – i likhet med vad som gäller på försäkringsområdet – av sådan vikt att beslutet bör fattas av bolags- stämman. Särregleringen på försäkringsområdet bör alltså ha sin motsvarighet på tjänstepensionsområdet. Förslag: Utöver aktiebolagslagens bestämmelser om bolagets ledning ska de avvikelser som gäller på försäkringsområdet gälla även på tjänstepensionsområdet. Styrelsen ska ha minst tre ledamöter och den ska utse en verkställande direktör som inte får vara ordförande i styrelsen. Innan styrelseval förrättas ska ordföranden vid bolagsstämman lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. Därutöver ska gälla bestämmelser om styrelsens ansvar för riktlinjer och om aktuarie. Särskilda krav i fråga om styrelsen i tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst ska vara desamma som för hybridbolag. För ett tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst ska det finnas krav på tjänstepensionstecknarrepresentant och oberoende styrelseledamöter. För dessa bolag ska det även finnas bestämmelser om utvidgade jävsregler och en utökad skyddskrets. I 8 kap. ABL finns bestämmelser om bolagets ledning. Kraven på ledningen går något längre i publika aktiebolag än i privata. I ett publikt aktiebolag ska styrelsen bestå av minst tre ledamöter, och det ska finnas en verkställande direktör. Denne får i ett sådant bolag inte vara ordförande i styrelsen. En annan särregel för publika aktiebolag innebär att bolagsstämmans ordförande, innan styrelse- val förrättas, ska lämna uppgift till bolagsstämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. I kapitlet finns dessutom en bestämmelse om generella inskränkningar i styrelsens eller någon annan ställföreträdares beslutanderätt. Särregler för ett försäkringsaktiebolags ledning finns i 11 kap. 7– 11 §§ FRL. Ett försäkringsaktiebolag, oavsett bolagskategori, ska ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör som inte får vara styrelsens ordförande. försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst innehåller FRL regler om styrelseledamöternas oberoende samt om styrelse- representation för försäkringstagarna. Det finns även särregler kring s.k. ställföreträdarjäv och inskränkning av befogenheten för styrelsen eller någon annan ställföreträdare. ABL innehåller krav på att styrelsen ska meddela instruktioner om rapportering till styrelsen, intern arbetsordning samt instruktioner om arbets- fördelning mellan bolagsorganen. Förutom dessa regler gäller enligt FRL att styrelsen ska fastställa försäkringstekniska riktlinjer, placeringsriktlinjer och riktlinjer för hantering av intresse- konflikter. Enligt ABL ska publika aktiebolag ha en styrelse med minst tre ledamöter. Detsamma gäller för försäkringsaktiebolag enligt FRL (11 kap. 7 §) och för banker och kreditmarknadsbolag enligt 10 kap. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Mot bakgrund av styrelsens ansvar, behovet av en sund och ansvarsfull styrning och kontroll i finansiella institut samt för- delarna med en likartad reglering som på bank- och försäkrings- områdena anser utredningen att det även för tjänstepensions- aktiebolagen ska finnas krav på att styrelsen alltid ska bestå av minst tre ledamöter. I hybridbolag ska flertalet av styrelseledamöterna vara personer som varken är anställda i bolaget eller anställda eller styrelsele- damöter i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Bestämmelsen syftar till att säkerställa styrelsens oberoende i försäkringsbolag där förutsätt- ningarna för en effektiv ägarstyrning är sämre eller där det finns en större risk för att intressekonflikter får genomslag på bolagets styrning (se prop. 2003/04:109 s. 34 f.). FRL innehåller även bestämmelser om styrelserepresentation för försäkringstagarna i ett hybridbolag. I ett sådant bolag ska minst en av styrelseledamöterna utses av försäkringstagarna eller av någon intressegrupp som har anknytning till dem. En sådan styrelseledamot får inte vara aktieägare i bolaget, anställd i bolaget, eller aktieägare, anställd eller styrelseledamot i företag som ingår i samma koncern som bolaget eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Kravet på försäkrings- tagarrepresentation motiveras av behovet av ett direkt försäkrings- tagarinflytande över det egna kapitalet i hybridbolaget (se 11 kap. 7 § FRL och prop. 2003/04:109 s. 59 f.). Mot bakgrund av att den associationsrättsliga reglering av tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst som utred- ningen föreslår i allt väsentligt är densamma som den som gäller för hybridbolag, bör det även när det gäller tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst finnas bestämmelser om styrelsens oberoende och försäkringstagarrepresentation. De näringsrättsliga bestämmelserna om ledningsprövning behandlas i avsnitt 9.2.2. Enligt 11 kap. 9 § FRL ska styrelsen utse en verkställande direktör. Den verkställande direktören får inte vara styrelsens ordförande. Enligt ABL gäller motsvarande krav endast för publika aktiebolag (8 kap. 49 och 50 §§ ABL). Särregleringen kring den verkställande direktören har motiverats av det starka intresset av en väl fungerande intern kontroll i försäkringsbolag och av intresset att harmonisera reglerna inom bank- och försäkringsområdena. Mot bakgrund av den verkställande direktörens ansvar, behovet av en sund och ansvarsfull styrning och kontroll i finansiella institut samt fördelarna med en likartad reglering som på bank- och försäkringsområdena anser utredningen att det även för tjänstepensionsaktiebolagen ska finnas krav på att styrelsen utser en verkställande direktör, och att denne inte får vara ordförande i styrelsen. De näringsrättsliga bestämmelserna om ledningsprövning behandlas i avsnitt 9.2.2. Enligt 8 kap. 23 och 34 §§ ABL gäller att en styrelseledamot eller verkställande direktör inte får handlägga frågor om avtal mellan bolaget och honom eller henne (första stycket 1). Inte heller får han eller hon handlägga fråga om avtal mellan bolaget och tredje man, om han eller hon har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets (första stycket 2). Jäv föreligger också vid avtal mellan bolaget och en juridisk person som ställföreträdaren ensam eller tillsammans med annan får företräda (första stycket 3). I ABL är jävsbestämmelserna i första stycket 1–3 förenade med ett undantag för de fall styrelseledamoten och verkställande direktören direkt eller indirekt genom en juridisk person äger samtliga aktier i bolaget (andra stycket första meningen). Av andra stycket andra meningen i respektive paragraf framgår vidare att bestämmelsen om ställföreträdarjäv i första stycket 3 inte gäller om bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av mot- svarande slag. För styrelseledamot och verkställande direktör i försäkrings- aktiebolag som inte är hybridbolag gäller bestämmelserna i , dvs. jävsreglerna i första stycket 1-3, undantaget vid 100 procents ägande och undantaget från ställföreträdarjävet när bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Att gäller fullt ut för styrelse- ledamot och verkställande direktör i försäkringsaktiebolag som inte är hybridbolag följer av att det inte finns någon särreglering i FRL för denna typ av försäkringsaktiebolag För styrelseledamöter och VD i hybridbolag finns det emellertid en särreglering i FRL, dvs. en reglering som skiljer sig från jävsreglerna i ABL. Särregleringen gäller endast de undantag som finns i ABL, vilket innebär att de egentliga jävsreglerna (8 kap. 23 § första stycket 1–3 respektive 34 § första stycket 1–3) alltså gäller även för styrelseledamot och verkställande direktör i ett hybridbolag. Det undantag från jävsbestämmelserna i första stycket 1–3 som enligt ABL gäller när bolagets företrädare direkt eller indirekt genom en juridisk person äger samtliga aktier i bolaget (andra stycket första meningen), gäller inte för styrelseledamot och verkställande direktör i hybridbolag. För dessa gäller inte heller det undantag från bestämmelserna om ställföreträdarjäv som enligt ABL gäller när bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag (det s.k. koncern- undantaget). För styrelseledamot och verkställande direktör i hybridbolag finns det dock ett annat undantag från bestämmelserna om ställ- företrädarjäv. Särregleringen innebär att ställföreträdarjäv inte föreligger när hybridbolaget (där styrelseledamoten eller den verkställande direktören finns) äger samtliga aktier i bolagets motpart (dvs. den juridiska person som styrelseledamoten eller den verkställande direktören ensam eller tillsammans med annan får företräda) och bolagets motpart är ett annat bolag än ett hybrid- bolag. Motsatsvis föreligger det alltså jäv för styrelseledamot och verkställande direktör i ett hybridbolag vid avtal mellan hybrid- bolaget och ett annat hybridbolag i koncernen/företagsgruppen, och vid avtal mellan hybridbolaget och ett annat bolag i koncernen/företagsgruppen som inte är ett helägt dotterföretag. Bestämmelserna om bl.a. ställföreträdarjäv har sin bakgrund i de förändringar i FRL som genomfördes i syfte att ge förstärkt skydd för försäkringstagare i livförsäkringsbolag.7 Att undantagsreglerna från ställföreträdarjäv för styrelseledamot och verkställande direktör i hybridbolag är mycket begränsade motiverades bl.a. med att det är viktigt att säkerställa styrelsens oberoende när beslut fattas som gäller avtal med ett annat bolag i samma företagsgrupp.8 Motiven för den särskilda jävsregleringen på försäkringsområdet gör sig lika gällande på tjänstepensionsområdet, vilket innebär att motsvarande reglering ska finnas även på tjänstepensionsområdet. Enligt 8 kap. 41 § första stycket ABL får styrelsen eller någon annan ställföreträdare för bolaget inte företa en rättshandling eller någon annan åtgärd som är ägnad att ge en otillbörlig fördel åt en aktieägare eller någon annan till nackdel för bolaget eller någon annan aktieägare. Enligt 8 kap. 41 § andra stycket ABL får en ställföreträdare inte heller följa en anvisning av bolagsstämman eller något annat bolagsorgan, om anvisningen inte gäller därför att den strider mot ABL, tillämplig lag om årsredovisning eller bolags- ordningen. Enligt 11 kap. 11 § första stycket FRL ingår även försäkrings- tagare eller ersättningsberättigade som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen i den krets som inte otillbörligt får förfördelas av styrelsen. Enligt andra stycket i nämnd bestämmelse gäller 2003/04:109. 2003/04:109 s. 41. vidare att en ställföreträdare inte heller får följa en anvisning som strider mot FRL. Den associationsrättsliga reglering av tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst som utredningen föreslår är i allt väsentligt densamma som den som gäller för hybridbolag, vilket innebär att samma utvidgning av skyddskretsen bör gälla för tjänstepensionsaktiebolagen som för försäkringsaktiebolagen. Likaså ska en ställföreträdare för ett tjänstepensionsaktiebolag naturligtvis inte följa anvisningar från bolagsstämman eller annat bolagsorgan om anvisningarna strider mot tjänstepensions- rörelselagen. I ett publikt aktiebolag ska, enligt 8 kap. 48 § ABL, bolags- stämmans ordförande, innan styrelseval förrättas, lämna uppgift till bolagsstämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag.