sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — I agency view-modeller får, som nämnts ovan, skatt på utdelningar via sämre ägarstyrning negativa effekter på företagets lönsamhet. avviker i mycket hög utsträckning från de antaganden som måste vara upp- fyllda i en new view-modell. Investeringarna kan av uppenbara skäl inte finansieras med kvarhållna vinstmedel. Många personer behöver samarbeta, som detta samarbete kännetecknas både av gemensamma intressen (hög vinst) och intressekonflikter (hur vinsten ska fördelas). Vidare har inte alla personer som spelar viktiga roller i entreprenöriella företag samma information. Det är viktigt att förstå hur entreprenöriella företag fungerar för att skattesystemet inte oavsiktligt ska hindra effektiva lösningar av de speciella problem som entreprenöriella företag möter. Vi diskuterar också hur pass integrerad den svenska kapital- marknaden är med den internationella kapitalmarknaden och vilka följder den bristande neutraliteten mellan eget och lånat kapital har. Vi konstaterar att det finns en stark s.k. home bias på kapitalmark- naden. Investerare tenderar att ha en mycket högre andel av sina tillgångar i hemlandet än vad som skulle vara fallet om kapital- marknaderna vore helt integrerade. Eget kapital behandlas sämre än lånat kapital skattemässigt. Det beror på att räntan på lånat kapital är avdragsgill för företaget, medan avkastningen på eget kapital, dvs. utdelningen, inte är avdragsgill. Detta för med sig en rad nack- delar. Den första uppenbara nackdelen är att den bristande neutrali- teten snedvrider företagens finansieringsbeslut. Skattefördelen för skulder leder till högre belånade före- tag, vilket gör ekonomin känsligare för konjunktursvängar. Vidare leder skattefördelen för lånat kapital till att företag som inte kan ersätta eget kapital med lånat kapital missgynnas. Det gäller t.ex. i stor utsträckning nya innovativa företag, vilket är olyckligt då innovativa företag tenderar att ha större positiva externa effekter i ekonomin än andra företag. Detta beror på att teknologisk innova- tion generellt sett antas leda till vinster för samhällsekonomin som är större än den privata avkastning som tillkommer ägarna. Vi har i denna rapport gått igenom ett antal olika modeller som är relevanta för utformningen av skattelagstiftningen. Vårt intryck är att new view-modellerna är välkända för beslutsfatt- arna. Detta är förstås positivt. Vi vill i denna rapport lyfta fram även ett antal andra modeller som också kan användas som under- lag för policybeslut. Ingen av dessa modeller tar hänsyn till alla relevanta aspekter av verkligheten. De ska därför inte ses som alternativ till new view utan som kompletterande verktyg som kan användas när de är tillämpliga. Vi kommer inte i denna rapport med några konkreta policy- rekommendationer, men vill avslutningsvis peka på några områden där skattepolitiken skulle kunna förbättras. Framför allt vill vi peka på områden där skattesystemet skulle kunna förbättras för att ge bättre villkor (eller sluta missgynna) entreprenöriella företag. Detta är särskilt viktigt för ett land som som har relativt gynn- samma förutsättningar för entreprenörskap i den kunskapsinten- siva sektorn, inte minst tack vare en hög utbildningsnivå med många tekniskt/naturvetenskapligt utbildade och flera globala storföretag aktiva i forskningsintensiva branscher. Entreprenörer som framgångsrikt startar snabbt växande företag i kunskapsintensiva sektorer tenderar att vara ovanligt kompetenta. Detta inkluderar typiskt en lång formell utbildning, kreativitet, hög risktolerans, förmåga att leda andra samt industriell erfarenhet. Potentiellt framgångsrika entreprenörer är därför få och inte lätta att ersätta. De med störst potential tenderar att ha redan välbetalda, trygga karriärer i existerande företag. För att överge en attraktiv anställning och utsätta sig för risken för misslyckande (som alltid är stor, ofta långt större än ) krävs att belöningen är stor för de få som lyckas. Om skatterna tar alltför stor del av avkast- ningen kommer det att få negativa effekter på antalet entreprenöri- ella företag. Skatter påverkar utbudet av entreprenörskap och av aktivt ägan- de, samt påverkar möjligheten att sluta skatteeffektiva avtal mellan entreprenörer, externa finansiärer och nyckelmedarbetare. Skatter är enligt vår bedömning en svag punkt i det svenska institutionella ramverket för entreprenöriella företag. Även om inte skattesystemets utformning ensamt kan skapa ett drivhusklimat för nya och snabbväxande företag, är det av funda- mental betydelse. Om skattereglerna är utformade på ett sätt som (oavsiktligt) skapar problem för entreprenörskap och utövande av aktivt ägande, förefaller det svårt att finna andra policyåtgärder som kan kompensera för detta. Ett alternativ till att anpassa skattereglerna till entreprenöriella företags förutsättningar skulle kunna vara att staten med olika insatser försöker tillföra riskkapital och gynna FoU och innova- tioner t.ex. att via skatteincitament eller regleringar styra placerare att investera i venture capital, eller att subventionera utgifter för FoU, t.ex. genom att av utgiften får dras av. En sådan slutsats har svagt empiriskt stöd. Den offentliga sektorn har inte oväntat visat sig mindre framgångsrik när det gäller att identifiera projekt som utvecklas till framgångsrika företag. Att välja vinnare har redan visat sig vara svårt för de vinstdrivande finansiella aktörer som specialiserar sig på detta. Dessutom tycks framgång kräva hård styrning av bolagen och brutala krav, något som den offentliga sektorn inte heller är lämplig för. Även om forskningen inte är entydig visar genomgångar av bland annat Harvardprofessorn (2009) att direkta offentliga sats- ningar för att stimulera entreprenörskap misslyckats. Om i stället incitamenten utformas så att drivkrafterna till produk- tiva entreprenörsinsatser stärks, ökar både efterfrågan på risk- kapital och avkastningen på FoU-investeringar. Ett förstahandsalternativ för att främja entreprenörskap är enligt vår uppfattning att justera skattesystemet där det, oavsiktligt, skapar stora snedvridningar för entreprenörer och entreprenöriella företag. Exempel på detta är att beskattningen av personaloptioner i vissa fall gör att det som ekonomiskt sett är kapitalinkomst i stället klassas som arbetsinkomst och därmed beskattas hårt. Problemet med detta är att det försvårar för entreprenören och externa finansiärer att teckna de avtal som innehåller den optimala fördelningen av ägandet av företaget vid olika utfall. Den bristande neutraliteten mellan lånat och eget kapital är en stor fråga för företagssektorn som helhet, men mer allvarlig för mindre innova- Beskattningen av försäljningen av onoterade aktier bör också ses över, då det som är entreprenöriell inkomst i vissa fall klassas som arbetsinkomst och därmed får en hög skattebelastning. Bilaga 4 SOU 2014:40 Kapitalvinstskatt vid försäljning av långsiktiga innehav av aktier i ett antal länder (eller senast tillgängliga år). Källa: och (2012). Anm.: Urvalet utgörs av samtliga samt BRIC-länderna och alla länder där skattesatsen är har medtagits. Enskilda detaljer framgår närmare i källan och av respektive lands regelverk. I de fall då det står 0 i kolumnen minsta innehavstid är den angivna skattesatsen oberoende av innehavstiden. *Skattesatsen för baserar sig på genomsnittlig skatt på delstatsnivå. Den federala skattesatsen är . , (2012), Särskilt yttrande av experten . I Skatteincitament för riskkapital. : , 346–351. Apel, och (1999), Personal Taxation and Investment Incentives in a Economy. International Tax and 6(1), 79–88. Asimakopulos, och . Burbidge (1975), Corporate Taxation and the Decisions of Firms. 4(3), 281–287. Attanasio, . och (2010), The Effects of Consumption and Saving of Returns. I m.fl., red., Dimensions of Tax Design: . : , 676–736. (1979), Share Valuation and Policy. 11(3), 291–305. (2002), Taxation and Corporate Financial Policy. I . Auerbach och , red., Handbook of Public Economics, Vol. : North- , 1251–1292. Auerbach, . och . Hassett (2002), On the Marginal Source of . 87(1), 205–232. Auerbach, och . Hassett (2006), Dividend Taxes and Firm Valuation: New Evidence. 96(2), 119–123. Autio, (2007), Global Entrepreneurship Monitor: 2007 Global Report on High-Growth Entrepreneurship. Babson Park, MA och , UK: och . Bai, Yai och (2010), Solving the Feldstein-Horioka Puzzle With Financial Frictions. Econometrica 78(2), 603–632. (2010), The Microtheory of Innovative Entrepreneurship. , NJ: . och (2010), Match with Startup Founders?. Tillgänglig på SSRN: , (2011), Covenants in . Management Science, under utgivning. Bhidé, (2008), The Venturesome Economy: How Innovation Sustains Prosperity in a . , NJ: . Bianchi, och (2005), Is Neoclassical Economics still Entrepreneurless?. Kyklos 58(3), 353–377. , (1976), The Dividend Puzzle. 2(1), 5–84. , och . Gilson (1998), Venture Capital and the Structure of Capital Markets: Banks versus Stock Markets. 47(3), 243–277. , (1981), The Incidence and Allocation Effects of a Tax on Corporate Distributions. 15(1), 1–22. Braunerhjelm, , . Acs, . Audretsch och (2010), The Missing Link: Knowledge Diffusion and Entrepreneurship in Endogenous Growth. Small Business Economics 34(2), 105–125. , ., och (2007), Executive Financial Incentives and Payout Policy: Firm Responses to the 2003 Dividend Tax Cut. 62(4), 1935–1965. , , . Acs, . Audretsch och (2009), Knowledge Creation, Entrepreneurship and Economic Growth: A . Industrial and Corporate Change 18(6), 1193–1229. , , , och . Rosen (2000a), Income Taxes and Entrepreneurs Use of Labor. 18(2), 324–355. , , , och .S. Rosen (2000b), Entrepreneurs, Income Taxes, and Invest- ment. I . Slemrod, red., Does Shrug? The Economic Consequences of Taxing the . , , , och . Rosen (2001), Personal Income Taxes and the Growth of . I . Poterba, red., Tax Policy and the Economy 15. , MA: , 121–148. , och (2012), Corporate Dividend and Capital Gains Taxation: A Comparison of the to other Developed Nations , februari, apital_Gains_International_Comparison_Report_2012-02- 03.pdf Cavanagh, (2011), Accounts. : Central Statistics Office. Chetty, och (2005), Dividend Taxes and Corporate Behavior: Evidence from the 2003 Dividend Tax Cut. 120(3), 791–833. Chetty, och (2006), The Effects of the 2003 Dividend Tax Cut on Corporate Behavior: Interpreting the Evidence. 96(2), 124–129. Chetty, och (2010), Dividend and Corporate Taxation in an Agency Model of the Firm. : Economic Policy 2(3), 1–31. Chetty, , , och (2011), Adjustment Costs, Firm Responses, and Micro vs. Macro Labor Supply Elasticities: Evidence from . 126(2), 749–804. , , , och (2003), Corporate Governance and the Home Bias. Analysis 38(1), 87–110. De Mooij, Ruud (2011), Tax Biases to : Assessing the Problem, . IMF Staff Discussion Note. , DC: . De Mooij, Ruud och . (2009), Tax in Europe: An Applied Analysis of ACE and CBIT Reforms. Directorate General and Customs Union, European Commission, : Taxation Papers nr 17. , och . McConnell (2003), International Corporate Governance. Analysis 38(1), 1–36. Desai, Mihir, och , (2004), A Multinational Perspective on Capital Structure Choice and Internal Capital Markets. 59(6), 2451–2487. Durnev, Artyom, och (2004), Value Enhancing Capital Budgeting and Firm-Specific Stock Returns Variation. 59(1), 65–106. , , , och , (2010), Corporate Taxation, Debt Financing and Foreign Plant Ownership. 54(1), 96–107. (2011), Prognos Statens budget och de offentliga finanserna. Rapport 2011:33 september. , (1996), Firm Objectives, Controls and Organi- zation: The Use of Information and the Transfer of Knowledge within the Firm. Dodrecht: Kluwer Academic Publishers. , och (2009), Tax Evasion and Self- Employment in a High-Tax Country: Evidence from . Applied Economics 41(19), 2419–2430. Entreprenörskapsforum (2011), Entreprenörskap i – Nationell rapport . (1970),Corporate Taxation and Dividend Behavior. Review of Economic Studies 37(1), 57–72. Feldstein, och (1980), Domestic Savings and International Capital Flows. 90(358), 314–329. French, . och . Poterba (1991), Investor Diversification and Markets. 81(2), 222–226. Gentry, . och . (2004), Entrepreneurship and Household Saving. Advances in Economic Analysis & Policy 4(1), Article 8. Gjerstad, and (2009), From Bubble to Depression?. Gompers, . och . (1998), What Drives Venture Capital Fundraising?. Brookings Papers on Economic Activity: Microeconomics, , 149–192. Gompers, . och (1999), An Analysis of Compensation in the U.S. Venture Capital Partnership. 51(1), 3–44. Gompers, . och (2001), The Money of Invention: Capital Creates New Wealth. , MA: . , . och . Bovenberg (1996), Why Is Capital So Immobile Internationally? Possible Explanations and Implications for Capital Income Taxation. 86(5), 1057–1075. , . och (2006), Dividends and Taxes. NBER Working Paper nr 12292. , MA: . , . och (2001), Do Taxes Affect Corporate Debt Policy? Evidence from U.S. 82(2), 195–224. , och (2010), The Burden of the Nondiversifiable Risk of Entrepreneurship. 100(3), 1163–1194. Harberger, (1962), The Incidence of the Corporate Income Tax. 70(3), 215–240. Harberger, (1966), Efficiency Effects of Taxes on Income from Capital. I , red., Effects of Corporation Income Tax. : , 107–117. Henrekson, och (2012), The Swedish Corporate Control Model: Convergence, Persistence or Decline?. 20(2), 212–227. Henrekson, och (2010), Gazelles as : A Survey and Interpretation of the Evidence. Small Business Economics 35(2), 227–244. Henrekson, och (2009), Competencies and . Foundations and Trends in Entrepreneurship 5(1), 1–80. Henrekson, och (2012), Beskattning av personaloptioner och innovativt entreprenörskap. (2009), The Myth of Diffuse Ownership in the . Review of Financial Studies 22(4), 1377–1408. Huizinga, (2010), The Behavior of Tax Policy. I m.fl., red., Dimensions of Tax Design. : , 900–904. Huizinga, , och (2008), Capital Structure and International Debt Shifting. 88(1), 80–118. Huizinga, och (2006), Foreign Ownership and Corporate Income Taxation: An Empirical Evaluation. 50(5), 1223–1244. Hurst, och (2010), Non Pecuniary Benets of Small Business Ownership. Working Paper, . IBFD (2009), Ägarskatter i 34 länder – en detaljerad kartläggning. (1986), Agency Costs of Free Cash Flow, , and Takeovers. 76(2), 323–329. , . och . Meckling (1976), Theory of the Firm: Managerial Behavior, Agency Costs and Ownership Structure. 3(4), 305–360. , (2010), The Theory of the Experimentally Orga- nized Economy and Competence Blocs: An Introduction. 20(2), 185–201. , . och (2010), It 't Broke: The Past, Present, and Future of Venture Capital. 22(2), 36–47. , . och (2005), Performance: Returns, Persistence, and Capital Flows. 60(4), 1791–1823. , . och Per (2003), Financial Contracting Theory Meets the Real World: Evidence from . Review of Economic Studies 70(2), 281–315. , . och Per (2004), Characteristics, Contracts, and Actions: Evidence from Venture Capital Analyses. 59(5), 2177–2210. Keuschnigg och (2004), Taxation and Venture Capital Backed Entrepreneurship. International Tax and 11(4), 369–390. (1977), Public Policy and the Corporation. Kleven, och , (2011), Estimating Taxable Income Responses Using Danish Tax Reforms. Working Paper, och . (1921), Risk, Uncertainty and Profit. Kortum, och (2000), Assessing the Contribution of Venture Capital to Innovation. 31(4), 674–692. , (2009), of Broken Dreams: Why Public Efforts to Boost Entrepreneurship and Venture Capital – and What to Do about It. , NJ: . , och (2012), Institutions and Venture Capital. IFN Working Paper nr 897. Morck, och (2005), Dividend Taxation and Corporate Governance. 19(3), 163–180. , Jouahn, och Ge (2010), The Impact of the Dividend Tax Cut and on Corpor- ate Dividend Policy. 21(3), 275–292. Norbäck, , och (2009), Cross-Border Acquisitions and Taxes: Efficiency and Tax Revenues. 42(4), 1473–1500. Obstfeld, och (2000), The Six Major in International Macroeconomics: Is there a Common Cause?. I och , red., NBER Macroeconomics Annual 2000. , MA: , 339–390. (2007), Fundamental Reform of Corporate Income Tax. Tax Policy Studies No. (2008), Measuring Entrepreneurship – A Digest of Indicators. Piketty, (2010), Wealth Taxation in the 21st Century: A Personal View. I m.fl., red., Dimensions of Tax Design: . : , 825–831. (2004), Taxation and Corporate Payout Policy. 94(2), 171–175. Poterba, . och . Summers (1985), The Economic Effects of Dividend Taxation. I . och M. G. Subrahmanyam, red., Recent Advances in . Homewood, IL: . Quadrini, (1999), The Importance of Entrepreneurship for Wealth Concentration and Mobility. Review of Income and Wealth 45(1), 1–19. , och (1995), What Do We Know about Capital Structure? Some Evidence from . 50(4), 1421–1460. (1928), A Mathematical Theory of Saving. 38(152), 543–559. (1999), Institutions for Reducing Global Financial Instability. 13(4), 21–42. Rogoff, (2011), Global Imbalances without Tears. Project Syndicate, . M. och (2006), Profitability of in Europe and the . Economic Papers No. 245, Directorate-General for Economic and Financial Affairs. : European Commission. Saez, (2010), Do Taxpayers at Kink Points?. : Economic Policy 2(3), 180–212. Sanandaji, (2011), Essays in Entrepreneurship Policy. Doctoral Dissertation in Public Policy. , IL: . , . Sarasvathy, , , S. Ramakrishna Velamuri och Sankaran Venkataraman (2010), Three Views of Entpreneurial Opportunity. I . Acs och . Audretsch, red., Handbook of : An Interdisciplinary Survey and Introduction. (2004 [1934]), The Theory of Economic Development. : Transaction Publishers. Sercu, och (2007), Home Bias in Portfolios: A Review. Working Paper tillgängligt på SSRN: or doi:10.2139/ssrn.1025806. Shleifer, och (1997), Legal Determinants of . 52(3), 1131–1150. , (1991a), Taxation and the Cost of Capital: The , the New View and Another View. I , red., Tax Policy and the Economy 5. , MA: , 25–54. , (1991b), The Vanishing Harberger Triangle. 45(3), 271–300. SOU 1989:34, Reformerad företagsbeskattning: betänkande av Utredningen om reformerad företagsbeskattning – (URF). : Allmänna Förlaget. SOU 1995:104, Skattereformen 1990–1991: en utvärdering. Betän- kande av av skattereformen (). SOU 2002:52, Beskattning av småföretagare. , (1994), Bör utdelningar förbli skattefria?. Skatte- nytt 44(10), 592–606. Sørensen, (2010), Swedish Tax Policy – Recent Trends and . : Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). Stiglitz, (1973), Taxation, Corporate Financial Policy, and the Cost of Capital. 2(1), 1–34. Tesar, och (1995), Home Bias and High Turnover. 14(4), 467–492. Tirole, (2001), . Econometrica 69(1), 1–35. , , Per och (2003), What Do They Think and Feel about Growth? An Expectancy-Value Approach to Small Business Managers Attitudes Toward Growth. Entrepreneurship Theory and Practice 27(3), 247–270. Zider, (1998), Capital Works. 76(6), 131–139. , (1997), Snabbprotokoll 1997/98:121 Anf. 137 Statsrådet (). BESKATTNING AV PERSONALOPTIONER OCH INNOVATIVT ENTREPRENÖRSKAP * Vi tackar , , , , och deltagarna vid en intern workshop på IFN för värdefulla kommentarer. Finansiering av entreprenörsdrivna företag präglas av betydande transaktionsproblem. I den moderna entreprenörssektor som växt fram i bl.a. har finansiella instrument utvecklats för att lösa dessa problem. Nyckeln till framgång var att skriva kom- plexa kontrakt där utfallet med hjälp av optioner och aktiekon- vertibler betingas på företagets utveckling. Detta har underlättats av att avkastningen på dessa instrument endast kapitalinkomstbeskattas i , f.n. . Optioner möjliggör rekryt- ering av nyckelpersonal till nystartade företag i tillväxtfasen. I svensk skattelagstiftning beskattas avkastningen på personaloptioner i stället med en marginell skattesats på när avkastningen är hög. Detta omöjliggör i praktiken användning av optioner för att skapa komplexa avtal i entreprenörsdrivna företag i . I rapporten presenteras ett förslag till hur de nuvarande reglerna i inkomstskatte- och socialavgiftslagen om förvärv av personal- optioner skulle kunna förändras för att möjliggöra en effektiv användning av personaloptioner i entreprenörsdrivna innovations- företag även i . Optioner är finansiella instrument vars värde är direkt kopplade till ett företags värde. De kan användas för att minska ägarstyrnings- problem inom företag. Genom att ställa ut köpoptioner till nyckel- personal knyts deras ersättning starkare till marknadsvärdet på före- tagets egna kapital. Därmed kan en större överensstämmelse skapas mellan deras och aktieägarnas incitament att utveckla företaget. IT-boom blev det i vanligt att ledande befattningshavare tilldelades eller fick köpa optioner. Incitaments- program baserade på optioner i börsnoterade bolag kom dock av flera skäl i vanrykte. Den kraftiga börsuppgången gjorde att vd:ar och andra ledningspersoner gjorde stora vinster på sina options- innehav. Detta kritiserades då det kunde ses som en belöning för tur snarare än kompetens. I onoterade företag fanns ett annat pro- blem. Där var det vanligt att knyta optionerna till anställningen och ha klausuler som förhindrade avyttring innan förlupit efter att optionerna lösts in i aktier. Eftersom optionerna var knutna till anställningen behandlades avkastningen ur skattesynpunkt som lön och beskattades vid inlösen. Lönen beräknades som aktiernas värde vid optionslösen och företaget hade dessutom skyldighet att betala sociala avgifter på vinsten, vilket gjorde att skatten på options- vinster ofta uppgick till . När det väl blev möjligt att sälja aktien efter inlåsningsperioden kunde värdet ha sjunkit till en bråkdel av det värde som redan beskattats. Dessa negativa erfaren- heter ledde till att många i drog slutsatsen att optioner var olämpliga att använda i incitamentsprogram. Var denna slutsats riktig? I har optionsinstrumentet fått en avgörande betydelse i den entreprenöriella sektorn, både inom IT och bioteknik. Hur kan det komma sig att optioner används avsevärt mindre och tycks fungera sämre i , ett land som också har betydande nyföretagande och riskkapital i dessa sektorer? Kan skatteregler reformeras så att optionsinstrumentets fördelar kan utnyttjas även här? För att kunna besvara dessa frågor diskuterar vi (i) hur entrepre- nöriella företag byggs upp; (ii) varför optioner kan vara ett effektivt sätt att belöna nyckelmedarbetare – i synnerhet de som tar entre- prenöriella beslut; (iii) hur optioner måste behandlas skattemässigt; samt (iv) vilken kontraktsmässig flexibilitet som krävs för de institu- placerarna. Vi diskuterar framförallt optioners användning i växande entreprenöriella bolag, inte i börsnoterade företag med spritt ägande. Avslutningsvis presenterar vi ett förslag till reform- ering av de nuvarande reglerna om förvärv av värdepapper respektive personaloptioner i inkomstskatte- och socialavgiftslagen. Den före- slagna reformeringen skulle möjliggöra en effektiv användning av personaloptioner i entreprenörsdrivna innovationsföretag även i . 2Att bygga ett framgångsrikt företag kräver kompletterande kompetenser Den arketypiska bilden av entreprenörskap är en enskild individ som kommer på en idé, finansierar ett nytt bolag, absorberar all risk, omvandlar affärsidén till en kommersiell innovation, expand- erar bolaget och förblir dess vd och huvudägare när företaget börs- noteras. För en teoretisk analys kan denna förenkling vara värde- full, och den stämmer fortfarande väl in på en del företag. Men entreprenöriellt företagande har utvecklats till en sektor med högst specialiserade roller, vilka utgör en stödjande kompetensstruktur kring den enskilde entreprenören. Finansiering och rådgivning sköts exempelvis av s.k. venture capital-bolag (hädanefter förkortat VC). Ofta köps innovativa företag upp av större aktörer på ett relativt tidigt stadium. Extern ledningspersonal tas i många företag in under expansions- eller mognadsfasen och ersätter entre- prenören i denna roll.