sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — 11.återfört avdrag för egenavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980), arbetsgivaravgifter och egenavgifter som satts ned genom ändrad debitering, i den utsträckning avdrag har medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 62 kap. 6 § inkomst- skattelagen och som satts ned genom ändrad debitering, i den utsträckning avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet; 12.sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomst- skattelagen i den utsträckning inkomsten förvärvats genom verksamhet på –ett handelsfartyg som ska anses som svenskt enligt sjölagen (1994:1009), utom i de fall fartyget hyrs ut i huvudsak obemannat till en utländsk redare och sjömannen inte är anställd hos fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som ägaren anlitar, eller –ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om sjömannen är anställd hos redaren eller hos arbetsgivare som redaren anlitar. Som inkomst enligt första stycket 1–3 och 12 anses också förskott på sådan inkomst. Verksamhet på grund av anställning eller uppdrag i svenskt företag eller vid ett utländskt företags fasta driftställe i anses utövad här i riket även om den enskilde inom ramen för verk- samheten –gör tjänsteresor utomlands, eller –utför arbete utomlands i sin bostad under förutsättning att tiden för arbetet där uppgår till högst hälften av den enskildes totala arbetstid i verksamheten . Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som skulle ha beskattats hos en obegränsat skattskyldig enligt inkomstskattelagen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom förskrivs att 2, 3 a, 3 b och 9 §§ lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel ska ha följande lydelse. 2 § Skattskyldiga till avkastningsskatt är 2.utländska livförsäkringsföretag som bedriver försäkrings- rörelse från fast driftställe i och utländska tjänstepensions- institut som bedriver med försäkringsverksamhet jämförbar tjänstepensionsverksamhet från fast driftställe i , 3.pensionsstiftelser enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. och utländska tjänstepensionsinstitut som från fast driftställe i meddelar avtal om tjänstepension med villkor som innebär att institutet kan likställas med en pensions- stiftelse enligt samma lag, 4.arbetsgivare som i sin balansräkning redovisar pensions- utfästelse under rubriken till pensioner enligt lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m. eller i sådan delpost som avses i 8 a § samma lag, 5.obegränsat skattskyldiga som innehar pensionssparkonto, 6.obegränsat skattskyldiga som innehar pensionsförsäkring som är meddelad i försäkringsrörelse som inte bedrivs från fast driftställe i , eller försäkring som anses som pensions- försäkring enligt 58 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), 7.obegränsat skattskyldiga som under beskattningsåret innehaft en kapitalförsäkring som är meddelad i försäkringsrörelse som inte bedrivs från fast driftställe i , 8.obegränsat skattskyldiga som innehar ett avtal om tjänste- pension med ett utländskt tjänstepensionsinstitut i en verksamhet som inte bedrivs från fast driftställe i , under förutsättning att avtalet är jämförbart med en pensionsförsäkring, 9.obegränsat skattskyldiga som under beskattningsåret innehaft ett avtal om tjänstepension med ett utländskt tjänstepensions- institut i en verksamhet som inte bedrivs från fast driftställe i , under förutsättning att avtalet är jämförbart med en kapitalförsäkring, 10. obegränsat skattskyldiga som ingått ett avtal om tjänste- pension med ett utländskt tjänstepensionsinstitut i en verksamhet som inte bedrivs från ett fast driftställe i , om avtalet innehåller villkor som innebär att tjänstepensionsinstitutet kan likställas med en pensionsstiftelse enligt lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 11. tjänstepensionsföretag enligt tjänstepensionsrörelselagen (2015:000). Om en sådan kapitalförsäkring som avses i första stycket 7 inte innehas av någon som är obegränsat skattskyldig, ska den som har panträtt i försäkringen anses inneha den. Bestämmelserna i första stycket 6 och 7 omfattar inte försäkring som enbart avser olycks- eller sjukdomsfall eller dödsfall senast och som inte är återköpsbar. Detsamma gäller ett motsvarande avtal om tjänstepension. Bestämmelserna i första stycket 11 gäller inte avtal om tjänste- pensionsförmåner enligt 1 kap. 2 a § försäkringsavtalslagen (2005:104) som avser olycks- eller sjukdomsfall eller dödsfall senast och som inte är återköpsbar. För skattskyldig som avses i 2 § första stycket 1–3 utgörs kapitalunderlaget av värdet av den skattskyldiges tillgångar vid ingången av beskattningsåret efter avdrag för finansiella skulder . För skatt- skyldig som avses i 2 § första stycket 2 och sådana utländska tjänstepensionsinstitut som avses i 2 § första stycket 3 medräknas dock endast sådana tillgångar och skulder som är hänförliga till den i bedrivna försäkrings- För skattskyldig som avses i 2 § första stycket 1–3 och 11 utgörs kapitalunderlaget av värdet av den skattskyldiges till- gångar vid ingången av beskatt- ningsåret efter avdrag för finansiella skulder . För skattskyldig som avses i 2 § första stycket 2 och sådana utländska tjänstepen- sionsinstitut som avses i 2 § första stycket 3 medräknas dock endast sådana tillgångar och skulder som är hänförliga till rörelsen eller tjänstepensions- den i bedrivna försäk- verksamheten. Vid beräkning av kapitalunderlag enligt första stycket ska det bortses från den del av tillgångar och skulder som 1.inte förvaltas för försäkringstagarnas räkning, 2.är hänförlig till avgångsbidragsförsäkringar meddelade enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer, 3. är hänförlig 3. är hänförlig till försäk- ringar som i redovisnings- ringar som i redovisnings- hänseende tas upp som grupp- hänseende tas upp som grupp- 4. avser sjuk- försäkringsklass 1, 2, I b och IV enligt 2 kap. 11 § första stycket och 12 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), eller 5.inte förvaltas för tjänste- pensionsförmånstagarnas räkning, eller 6.tjänstepensionsförmåner som är jämförbara med 2–4. Andra stycket gäller också i tjänstepensionsverksamhet i fråga om avtal som är jämförbara med personförsäkring. Kapitalunderlaget för skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 4 utgörs av avsättningsbeloppet vid ingången av beskattningsåret avseende sådana pensionsutfästelser för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger vid inkomstbeskattningen. Kapitalunderlaget för skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 5 utgörs av värdet av de tillgångar som vid ingången av kalenderåret är hänförliga till pensionssparkontot. Avdrag får ske för obetald skatt enligt denna lag som är hänförlig till kontot. Kapitalunderlaget för skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 6 och 7 utgörs av värdet vid beskattningsårets ingång av sådana försäkringar som anges där. Detta värde beräknas enligt sjunde och åttonde styckena. Som värde av försäkringen tas upp dess på försäkringstekniska beräkningsgrunder framräknade återköpsvärde med tillägg för beräknad upplupen andel i livförsäkringsrörelsens överskott. I fråga om försäkringsavtal som ingåtts före ska endast den del av försäkringens värde tas upp som överstiger värdet . Till det värde som undantas från skatteunderlaget får tillägg göras för årlig värdestegring beräknad enligt 3 d § första och fjärde styckena. Denna begränsning gäller dock inte om försäkringen övergått till ny innehavare efter utgången av på annat sätt än genom arv, testamente, gåva, bodelning eller, såvitt gäller försäkring som har samband med tjänst, överlåtelse mellan arbetsgivare på grund av anställds byte av tjänst. Som värde av tjänste- pensionsförmånen tas upp dess på tekniska beräkningsgrunder fram- räknade återköpsvärde med tillägg för beräknad upplupen andel i tjänstepensionsrörelsens överskott. Kapitalunderlaget för skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 8–10 utgörs av värdet vid beskattningsårets ingång av de tillgångar som är hänförliga till avtalet om tjänstepension. Vid tillämpning av andra stycket 1 ska tillgångar som svarar mot konsolideringsfond enligt 11 kap. 19 §, 12 kap. 70 § eller 13 kap. 22 § försäkringsrörelselagen anses förvaltade för försäkrings- tagarnas räkning till den del fonden enligt bolagsordningen får användas för återbäring till försäkringstagarna eller andra ersätt- ningsberättigade på grund av försäkringar. stycket 11 ska tillgångar som svarar 19 §, 12 kap. 13 kap. 22 § tjänstepensionsrörelse- lagen (2014:000) anses förvaltade tagarnas räkning till den del fonden enligt bolagsordningen får användas för återbäring till för- månstagarna eller andra ersätt- ningsberättigade på grund av avtal För skattskyldig som avses i För skattskyldig som avses i 2 § första stycket 1, 2, 7 och 9 2 § första stycket 1, 2, 7, 9 och ska även värdet av de samman- även värdet av de lagda som har betalats avtal om tjänstepension som är som är jämförbart med kapital- försäkring ingå i kapital- beräkning av detta värde ska som har betalats under detta värde ska som har den andra halvan av beskatt- betalats under den andra halvan av beskattningsåret beräknas till Vid beräkning av kapitalunderlag enligt första stycket ska det, för skattskyldig som avses i 2 § första stycket 1 och 2,bortses från premiebetalningar som 1.är hänförliga till avgångsbidragsförsäkringar meddelade enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer, 2.är hänförliga till försäkringar som i redovisningshänseende tas upp som grupplivförsäkringar, eller 3.avser sjuk- och olycksfallsförsäkringar hänförliga till försäkringsklass 1, 2, I b och IV enligt 2 kap. 11 § första stycket och 12 § försäkringsrörelselagen (2010:2043). Vid beräkning av kapital- underlag enligt första stycket ska det, för skattskyldig som avses i 2 § första stycket 11, bortses från premiebetalningar som avseende tjänstepensionsförmåner som är jämförbara med 1–3. Skatten uppgår till av skatteunderlaget enligt 3 d § första och fjärde styckena om inte annat följer av andra, fjärde, sjätte och sjunde styckena. Skatten uppgår till av skatteunderlaget enligt 3 d § andra–fjärde styckena som avser kapitalförsäkring eller sådant tjänstepensionsavtal som är jämförbart med kapitalförsäkring. ställs i denna paragraf sådana avtal ställs i denna paragraf sådana om tjänstepension som uppfyller villkoren i 58 kap. 1 a § första villkoren i 58 kap. 1 a § första stycket 2 inkomst- (1999:1229). skattelagen (1999:1229) och som är att jämställa med pensionsförsäkring enligt 58 kap. 6 a § samma lag. I det fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader ska skattesatsen jämkas i motsvarande mån. Sådan jämkning ska också göras om 1. hela behållningen på ett pensionssparkonto avskattas enligt 58 kap. 33 § inkomstskattelagen eller avsättning som avses i 3 a § fjärde stycket helt upplöses under beskattningsåret, 2. det kapital som hänför sig 2. det kapital som hänför sig till en pensionsförsäkring avskat- som är att jämställa med pen- första stycket 6, 6 a eller 7 lagen 58 kap. 19 eller 19 a § inkomst- skattelagen eller 5 § första stycket 6, 6 a eller 7 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta, eller 58 kap. 2 § tredje stycket inkomstskattelagen. Överlåts ett helt försäkrings- Överlåts ett helt försäkrings- bestånd från ett livförsäkrings- förmånsbestånd från ett livförsäk- enligt denna lag till ett annat sådant företag eller sker fusion mellan sådana företag inträder det skattskyldigt enligt denna lag till övertagande företaget i det över- ett annat sådant företag eller sker inträder det övertagande företaget bestånd helt eller delvis från ett bestånd eller ett tjänstepensions- skattskyldigt enligt denna lag till från ett livförsäkringsföretag eller ett företag som inte är det, ska skattskyldigt enligt denna lag till ett företag som inte är det, ska det skatt för den del av året som avkastningsskatt för den del av året jämkas i motsvarande mån. som företaget innehaft försäk- samma gäller också vid överlåtelse satsen ska då jämkas i motsvarande Detsamma gäller också vid överlåtelse genom fusion. För den som efter överlåtel- För den som efter överlåtel- om försäkringen innehafts hela om försäkringen eller tjänste- jämkas med hänsyn till den tid som skattskyldighet förelegat. jämkas med hänsyn till den tid som skattskyldighet förelegat. Denna lag träder i kraft . ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskivs att 6 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ska ha följande lydelse. Skatteplikt föreligger inte vid 1)förvärv från make, om förvärvet sker i syfte att för sammanläggning åstadkomma enhetliga lagfartsförhållanden för makarnas fasta egendom, 2)förvärv genom byte i den mån ersättningen utgörs av annan fast egendom, om bytet sker för att åstadkomma en lämpligare fastighetsindelning eller utgör ett led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbrukets yttre rationalisering, 3)sambruksförenings förvärv genom tillskott från medlem och samfällighetsförenings förvärv enligt 5 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 4)försäkringsföretags förvärv från annat försäkringsföretag i samband med sådant avtal om övertagande av det senare företagets hela försäkringsbestånd, som avses i 10 kap. 1 § försäkrings- rörelselagen (2010:2043), 4 b) tjänstepensionsföretags förvärv från annat tjänste- pensionsföretag i samband med sådant avtal om övertagande av det senare företagets hela tjänste- pensionsförmånsbestånd, som avses i 9 kap. 1 § tjänste- pensionsrörelselagen (2015:000), 5)förvärv av järnväg som ska inskrivas i särskild ordning, eller av mark för sådan järnväg, 6)kommuns eller annan menighets förvärv av mark som enligt detaljplan eller områdesbestämmelser ska användas för allmän plats, begravningsplats eller för sådant ändamål som enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) medför att byggnad för ändamålet ska anses som specialbyggnad, 7)förvärv av kronojord genom skatteköp eller annars på grund av skattebrev, 8)förvärv av ständig besittningsrätt till ett kronohemman eller ett krononybygge, då på grund av förvärvet inrymning vinns i sådan rätt, 9)upplåtelse av tomträtt i en nybildad fastighet, vars mark tidigare helt eller till övervägande del ingått i en fastighet som varit upplåten med tomträtt till samme tomträttshavare, och 10)förvärv som annan än den som avses under 6 gör av mark för allmän begravningsplats eller mark för sådan specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen som är bårhus, krematorium eller byggnad som används för skötsel av allmän begravningsplats. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Härigenom föreskivs att 5 och 8 a §§ lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. ska ha följande lydelse. Arbetsgivare äger i balansräkningen som skuld under rubriken till pensioner upptaga vad han enligt allmän pensionsplan åtagit sig att redovisa under denna rubrik. Aktiebolag, ömsesidigt försäk- Aktiebolag, ömsesidigt försäk- och sparbank äger under rubriken ening och sparbank äger under även upplupen del av pensions- utfästelse som ej omfattas av redovisa även upplupen del av arbetstagare, som har bestäm- omfattas av allmän pensionsplan. I fråga om arbetstagare, som har arbetstagares efterlevande får, dock icke fästas vid annan består, vid redovisningen avse- pensionsutfästelse än sådan som ende dock icke fästas vid annan ingår i allmän pensionsplan. pensionsutfästelse än sådan som grund för bedömandet huruvida ingår i allmän pensionsplan. grund för bedömandet huruvida inflytande lägges hans eget samt hans föräldrars, far- och mor- inflytande lägges hans eget samt hans föräldrars, far- och mor- och avkomlings makes samlade föräldrars, makes, innehav av aktier eller andelar. och avkomlings makes samlade innehav av aktier eller andelar. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan förordna att vad som sägs i andra stycket första punkten skall äga tillämpning även på annan arbetsgivare än som avses där. (1995:1554), (1995:1554), om årsredovisning i kredit- om årsredovisning i kredit- eller lagen (1995:1560) om års- lagen (1995:1560) om årsredo- eller lagen (2014:000) om års- balansräkningen, skall han i stället för att redovisa sådan skuld som avses i 5 § redovisa motsvarande åtagande i balansräkningen, skall han i stället för att redovisa sioner och liknande förpliktelser. Vad som sägs i 5 § andra stycket Avsatt till pensioner gäller även beträffande en sådan delpost. sägs i 5 § andra stycket samt 7 pensioner gäller även beträffande en sådan delpost. Denna lag träder i kraft . 2 Tjänstepension – en bakgrund Såväl i internationell debatt som i de sammanhang där pensioner beskrivs i ett nationellt, svenskt perspektiv brukar pensions- systemet delas in i tre pelare. Enligt denna indelning består den första pelaren av den allmänna statliga, lagstadgade pensionen, dvs. den pension som erhålls via socialförsäkringssystemet. Till detta kommer delar av pensionen som är kopplad till en anställning, där arbetsgivaren har utfäst att betala pensionsersättningar. Denna andra pelare brukar benämnas tjänstepension (avtalspension). Den tredje pelaren utgörs av frivilligt pensionssparande på individnivå som den enskilde själv kan välja att påbörja. Det bör i sammanhanget understrykas att den nu beskrivna indelningen av pensionssystem i tre pelare inte är absolut eller definitiv; den existerar vid sidan av annan terminologisk indelning i internationella sammanhang och har inte tagit hänsyn till utveck- lingen i vissa nationella pensionssystem där karaktärsdragen i de olika pelarna blandas. Den avspeglar sig inte heller direkt i lagreglering. De EU-rättsliga instrument1 som antagits, däribland tjänstepensionsdirektivet2, refererar således inte uttryckligen i någon artikel till terminologi som bygger på denna indelning. Däremot används terminologin i t.ex. tjänstepensionsdirektivets ingress (se skäl 9). Inte heller i svensk lagstiftning återfinns någon referens till pelarindelningen. Tjänstepensionerna utgör således ett komplement till den allmänna pensionen och grundar sig på en utfästelse från arbetsgivaren gentemot arbetstagaren att utge olika förmåner kopplat till 1I betänkandet används genomgående Europeiska unionen och kortformen EU även för att beteckna det tidiga samarbetet inom Europeiska gemenskapen (EG). Detta gäller även när det talas om EU:s institutioner. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut. Tjänstepension – en bakgrund Tjänstepensionen kan i ha sin grund antingen i ett kollektivavtal, i ett individuellt avtal mellan en arbetsgivare och en enskild arbetstagare eller genom arbetsgivarens ensidiga utfästelse. I omfattas av arbetstagarna av kollektiv- avtal om tjänstepension, vilket internationellt sett är en stor andel. Det innebär att den svenska tjänstepensionsmarknaden förvaltar ett betydande kapital, . Det finns inte heller några tecken på att behovet av tjänste- pensioner ska komma att minska . Snarare tyder den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning och de förändringar av den lagstadgade pensionen som den utvecklingen har medfört, att tjänstepensionerna kommer att få en ännu större betydelse som inkomstförstärkning för individen. Som nämnts inledningsvis kan en tjänstepension ha sin grund antingen i ett kollektivavtal eller i ett individuellt avtal mellan en arbetsgivare och en enskild arbetstagare. Vad som i hög grad skiljer från större delen av övriga när det gäller tjänste- pensioner är att det råder avtalsfrihet på området, dvs. det finns ingen civilrättslig reglering avseende avtalsvillkoren. Däremot gäller arbetsrättsliga lagar som reglerar hur arbetsgivare och arbetstagare binds av utfästelser om förmåner i anställningen. Den svenska tjänstepensionsmarknaden karaktäriseras dock – som nämnts – av att det stora flertalet anställda har sina pensionsförmåner reglerade genom kollektivavtal, vilka är till alla delar bindande för de parter som omfattas av avtalet. I lag finns en civilrättslig respektive en skatterättslig definition av vad som avses med pensionsplan, dvs. det avtal om tjänstepension som ingås mellan arbetsmarknadens parter. Den civilrättsliga definitionen av s.k. allmän pensionsplan ges i 4 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen). Med allmän pensionsplan avses enligt detta lagrum sådana allmänna grunder för pensionering av arbetstagare eller arbetstagares efter- levande som innehåller regler om tryggande av arbetsgivarens utfästelse genom kreditförsäkring, avsättning till pensionsstiftelse i enlighet med tryggandelagen eller annan likvärdig anordning och som på arbetstagarsidan är godkända av organisation vilken enligt Tjänstepension – en bakgrund lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) är att anse såsom central arbetstagarorganisation. I förarbetena till tryggandelagen anges att en allmän pensions- plan tar sikte på en kategori anställda, t.ex. alla arbetstagare som är anställda vid ett visst företag eller alla tjänstemän vid företaget (se prop. 1967:83 s. 109). Den viktigaste förutsättningen för att grunder för arbetstagares pensionering ska kunna anses utgöra en allmän pensionsplan är att grunderna på arbetstagarsidan har godkänts av en central arbetstagarorganisation. För att det ska vara fråga om en allmän pensionsplan har Regeringsrätten3 (RÅ 1996 ref. 33) vidare uttalat att det i planen ska finnas en garanti för att grunderna är av kollektiv natur och att pensionsförmånerna är preciserade. På skatteområdet definieras allmän pensionsplan i 58 kap. 20 § inkomstskattelagen (1999:1229). I lagtexten hänvisas inledningsvis till den civilrättsliga definition av allmän pensionsplan som ges i tryggandelagen. Med begreppet allmän pensionsplan avses vidare också pensionsutfästelser som ryms inom vad som enligt en allmän pensionsplan är sedvanligt inom branschen för arbetstagare med motsvarande uppgifter, dock när det gäller utfästelser som tryggas genom avsättning i balansräkningen bara i förening med kredit- försäkring. Vidare avses pensionsutfästelser för vilka det har tecknats eller statlig borgen eller liknande garanti samt pensionsutfästelser i enlighet med pensionsavtal som har godkänts på arbetstagarsidan av sådan organisation som enligt MBL anses som central arbetstagarorganisation. De pensionsförmåner som har sin grund i ett kollektivavtal har tillkommit efter förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Dessa ingår som en del i en samlad uppgörelse om anställnings- villkor. Villkoren för tjänstepensionerna fastslås av parterna i kollektivavtalet. Överenskommelsen angående tjänstepensionerna innehåller normalt regler om förmåner, ersättningsnivåer och former för hur pensionsutfästelsen ska tryggas (se närmare i avsnitt 2.6). De anställda omfattas av olika pensionsplaner beroende på inom vilken sektor – exempelvis statlig eller privat – som personen är anställd. Kollektivavtalsparterna på de olika arbetsmarknads- sektorerna har förhandlat fram separata pensionsplaner för respektive Tjänstepension – en bakgrund Villkor och förmåner skiljer sig därför åt mellan de olika pensionsplanerna. Det finns fyra stora tjänstepensionsavtal; tjänstemän i privat sektor, arbetare i privat sektor, anställda i kommun och landsting samt anställda i statlig sektor. En kort redogörelse för dessa fyra dominerande pensionsplanerna ges nedan (se avsnitt 2.7). Till detta kommer några mindre avtalsområden, olika varianter av dessa pensionsplaner samt pensionsavtal som är reglerade genom s.k. hängavtal mellan en enskild arbetsgivare och de fackliga arbets- tagarrepresentanterna samt tjänstepensioner som har sin grund i ett fristående individuellt avtal mellan en arbetsgivare och en enskild arbetstagare.