sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Detta tyder på vikten av att fortsatt uppmärksamma hur maskulinitet kan innebära ett hinder för män att prata om ohälsa men att män upplever ett behov av att få prata och gör detta om platser som möjliggör samtal finns. En rad initiativ finns i speciellt inriktade på män och hälsa. Bland annat finns Järva mans- mottagning, en sex- och samlevnadsmottagning på i , där män ges möjlighet till att testa sig för sexuellt överförbara sjukdomar, få information och samtal med sjukskötare, läkare och kurator. I i Västra har man efter genomförandet av enkätundersökning som kartlade varför inte killar i samma utsträckning som tjejer besöker ungdomsmottag- ningen skapat en kurs Unga män och maskulinitet i förändring, för att öka kompetensen hos för personalen på ungdomsmottagningarna och vilket lett till uppstart av killgrupper inom ungdomsmottag- ningens verksamhet. Sajten som drivs av organisationen för jämställdhet är ytterligare ett exempel på initiativ riktade specifikt mot killar för att ge killar möjlighet till samtal. På sajten kan man bland annat chatta med vuxna volontärer. Vad som även framstår som viktigt efter denna översikt av området män och hälsa är att se till andra kategorier än endast kön och genus. Som (2008) konstaterar riskerar ensidiga jämförelser av män och kvinnor återskapa och överbetona betydelsen av könsskillnad och bortse från skillnader inom gruppen män med hänseende till t.ex. ålder, socio-ekonomisk position, sexualitet, geografi, funktion, och bakgrund (svensk- eller utlandsfödd). Kapitlets genomgång lyfter fram flera exempel på hur skilda positioner för män ger olika konsekvenser för hälsa och hälsobeteenden. Till exempel ägnade sig män på yrkesförberedande program åt mer sexuellt risktagande enligt Makenzius et al. (2009), män i glesbygd och mindre kommuner har högre självmordsfrekvens (Melinder 2007) och erektionsförmåga kom att omvärderas och förhandlas hos äldre män (2011). För att visa på några ytterligare skillnader kan noteras att och för folkhälsan 2012 pekar på större skillnader i folkhälsa mellan utbildningsgrupper än mellan kön, att det var stora skillnader mellan unga svensk- och utlandsfödda vad det gäller sömnsvårigheter i om unga och hälsa 2012, och att bi- och homosexuella män (och kvinnor) har sämre psykisk hälsa enligt (2011). Området män och hälsa måste därför förstås intersektionellt, det vill säga hur manlighet samverkar med andra sociala kategorier och vilka konsekvenser detta får för hälsa och ohälsa. Detta är även något som lyfts i role of men in gender equality (2013) där man pekar på behovet av en mer intersektionell approach i statistiken kring mäns hälsa och på behovet av att förstå mäns hälsa ur ett livsloppsperspektiv. Att betona intersektionalitet i frågan om mäns hälsa och se till skillnader mellan män är också viktigt för att bemöta påståenden om att mäns förtidiga dödlighet och kortare livslängd skulle vara uttryck för att män är missgynnade i relation kvinnor. Den genom- gång som gjorts av forskning till detta kapitel indikerar tydligt att män som grupp inte kan förstås som hälsomässigt missgynnade kvinnor som grupp. Istället måste de hälsomässiga nackdelar män drabbas av förstås utifrån andra typer av sociala ojämlikheter. I EU- rapporten role of men in gender equality (2013) uppmärk- sammas frågan om att mäns hälsa i den allmänna debatten i olika europeiska länder kidnappats av anti-feminister som vill argumen- tera för att män är missgynnade och diskriminerade i relation till kvinnor. Rapporten understryker därför vikten av att se till det större sammanhanget av genusrelationer utan att förbise den diskriminering och de orättvisor som vissa män kan uppleva i olika sammanhang. Ett liknande förhållningssätt bör även svenska policyaktörer kring män och hälsa inta där mäns hälsa förstås som del av ett vidare jämställdhets- och jämlikhetsarbete. När skillnader i hälsa och hälsobeteenden mellan män uppmärk- sammas är det också viktigt att också problematisera bakomliggande strukturer. Privilegierade män kan å ena sidan ha både mer ekono- miskt och kulturellt kapital för att kunna uppta en hälsosam livsstil, t.ex. kunna motionera, äta nyttigt och undvika negativa konsekvenser av alkohol. För mer socialt utsatta män, å andra sidan, kan bristande hälsobeteenden förstås som en form av motstånd i en marginaliserad position. Viktiga diskussioner som av utrymmesskäl utelämnats i detta kapitel är frågor om livsstil och hälsa, t.ex. svenska mäns relation till kost och motion och attityder kring fetma. Det är möjligt att tänka att där mäns bukfetma tidigare signalerat pondus har det kommit att allt mer uppfattas som brist på ansvar och kontroll, och något som kopplas till en stigmatiserad arbetarklassmanskropp (jfr ). Att upprätthålla hegemonisk maskulinitet och vara på topp i arbetsliv och privatliv har därmed potentiellt blivit tätare samman- kopplat med görande av hälsa genom motion och bra kost. Det finns en risk att genom att peka ut vissa mäns problema- tiska hälsobeteenden och bidra till att vissa män och manligheter blir patologiska, något inte minst Velasquez (2012) forskning om unga pojkar och ADHD pekar på. Som svenska maskulinitetsforskare tidigare diskuterat riskerar utpekandet av vissa män och masku- liniteter som problematiska att osynliggöras hegemoniska män, män som i privilegierade positioner utifrån klass, hudfärg, ålder osv, kan framstå som goda och önskvärda (Gottzén & 2012). Detta gäller även i fallet män och hälsa. Ett konkret exempel är den mindre studie som gjorts av verksamheten på Järva mansmottag- ning (2006). I denna studie pekar på att mottagningen i sitt problematiserande av negativa aspekter av manlighet kommer att peka ut vissa män som problematiska. En önskvärd svensk manlighet skapas genom att icke-svenska män och äldre män positioneras som beroende av mer traditionell manlighet vilket bland annat leder till negativa hälsobeteenden och mindre omsorg om sig själv. Såväl internationellt som i en svensk kontext har forskning om män och hälsa pekat manligheten som en hälsorisk, hur negativa aspekter av manlighet får konsekvenser för mäns hälsa. Som Rosenfeld & Faircloth (2006) argumenterar har mindre fokus legat på hur medicinen också riskerar att patologisera män. Exempel på detta som lyfts fram i detta kapitel är ADHD och impotens/erektil dys- funktion och här har internationell forskning och i viss mån svenska forskare (2012; 2011) pekat på hur medicinen bidrar till patologisering av misslyckade maskuliniteter. En kritik som forskare riktat mot de nuvarande diskurserna om män och hälsa är att de riskerar att förlägga ansvaret för mäns ohälsa hos enskilda män att dessa män uppmanas ägna sig åt mer hälso- främjande beteenden, något som riskerar att osynliggöra de sociala strukturer som möjliggör eller omöjliggör hälsa (Rosenfeld & Faircloth 2006). Området män och hälsa bör alltså fortsatt fokusera de negativa hälsokonsekvenser som manlighet kan ha för hälsan men också vara kritisk mot de ökade imperativen att individualisera frågor om hälsa (för såväl män som kvinnor). Mer forskning behövs som ser till män och hälsa ur ett intersektionellt perspektiv och som fokuserar dominans och maktrelationer mellan såväl män och kvinnor som olika grupper av män. Som jag inledningsvis också noterade är det också viktigt att se till förändringar av manlighet, och mäns relation till kropp och hälsa. Föreställningen om den robuste mannen som inte kan visa känslor och inte tar hand om sin kropp och hälsa gäller inte nödvändigtvis i samma utsträckning som . visar t.ex. på minskade könsskillnader i dödligheten, där minskad dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar hos män var en tydlig orsak, något som kan peka på förändringar i mäns görande av maskulinitet och hälsa. Möjligheter till omförhandlingar och nya förhållningsätt till den egna kroppen visar sig dessutom i den forsk- ning av Klaeson et al (2012; 2013) och (2011) som disku- terats ovan. Äldre män i dessa studier kopplade visserligen ofta sexualitet och sexuellt välbefinnande till erektionsförmåga och möjlig- heter till samlag men var också förmögna till att omförhandla och finna nya vägar att förstå sexualitet och sexuell njutning till följd av åldrande, sjukdom och kroppslig förändring. Dessa forsknings- resultat står i tydlig kontrast mot föreställningar om äldre män som statiska och icke förändringsbenägna och kan potentiellt visa på betydelsen av att även fokusera förändring och brott mot domi- nerande normer om manlighet och kropp i framtida forskning och policyarbete kring män och hälsa. , N., ., . (2008) Secular trends in self reported sexual activity and satisfaction in Swedish 70 year olds: cross sectional survey of four populations, 1971– 2001, BMJ, 2008;337;a279, 1–7. , R.; , R. ; , M. (2011a). Predictors of reporting bareback sex among a diverse sample of MSM recruited through a Swedish website. Aids care – Psychological and socio-medical aspects of Aids/HIV, 23 (12), 1644–1651. , R.; , M. ; , R. (2011b) The effectiveness of MI4MSM: how useful is motivational interviewing as an HIV risk prevention program for men who have sex with men? A systematic review. Aids education and prevention. 23 (6), 533–549. C.; , R. ; , M. W. (2013) Barebacking among men who have sex with men recruited through a Swedish website: associations with sexual activities at last sexual encounter. 18 (13), 11–17. Bryngelson, A., , J.M. & , J. (2012) The relationship between gender segregation in the workplace and long-term sickness absence in . , 39, 618–626. (2013) Suddenly Im a ghost: HIV i äldre bögars liv. I: Bromseth & Siverskog (red.) HBT och åldrande, : . Collinson, D. & Hearn, J. (1994) Naming men as men: implications for work, organization and management. Gender, Work and Organization, 1(1), 2–22. Courtenay, W. (2000a) Constructions of masculinity and their influence on men's well-being: a theory of gender and health, Social science and medicine, 50, 1385–1401. Courtenay W. (2000b) Engendering Health: A Social Constructio- nist Examination of Mens Health Beliefs and Behaviors, Psychology of Men and Masculinity, 1(1), 4–15. Courtenay, W. (2000c) Behavioral Factors Associated with Disease, Injury, and Death among Men: Evidence and Implications for Prevention, studies, 9(1), 81–142. Daneback, , , , MW. (2012). Technological advancements and Internet sexuality: Does private access to the Internet influence online sexual behavior? Cyberpsychology, Behavior, and , 15(8), 386–390 , (2010). Träffad av blixten eller långsam kvävning [Elektronisk resurs] : genuskodade uttryck för depression i en primär- vårdskontext. (sammanfattning) : , 2010 Tillgänglig på Internet: , U., & , E. (2005). Beyond weeping and crying: a gender analysis of expressions of depression. Scandi- navian , 23, 171–177. , U., Bengs, C., , A., Hammarstrom, A., & , E. (2009). Struck by lightning or slowly suffocating – gendered trajectories into depression. BMC Family Practice, 10(1), 56. , U., Bengs, C., , E., & , E. (2011). My greatest dream is to be normal – the impact of gender on depression narratives of young Swedish women and men. , 21(5), 612–624. , M. , , , M. (2011) Exposing oneself and one's partner to sexual risk-taking as perceived by young Swedish men who requested a Chlamydia test. Health Care, 16(2), 100–107. Elwér, S., , L., , M. & , A. (2013) Patterns of gender equality at workplaces and psychological distress. PlosOne, 8(1), 1–21. (2012) The state of mens health in Europe. (2013) The role of men in gender equality: european strategies and insights. – Unit D2 Gender equality Contract ref. no. VC/2010/0592. & Velasquez, A. (2012) I Impulskontroll nada Maskulina iscensättningar och sociala kategoriseringar. Utbildning & Demokrati: för Didaktik och Utbildningspolitik. 21(3), 13–33. (1996) Ett barn i varje klass: om DAMP/MBD och ADHD. : Cura (citerad I Velasquez 2012) Gottzén, L. & , R. (red.) (2012). Andra män: maskulinitet, normskapande och jämställdhet. 1. uppl. & Hensing, G. (2008) Folkhälsofrågor ur ett genusperspektiv: Arbetsmarknad, maskuliniteter, medikalisering och könsrelaterat våld. R 2008:8) : . , L. , M. & , A. (2012) Domestic Work and Psychological Distress: What Is the Importance of Relative Socioeconomic Position and Gender Inequality in the Couple Relationship. Plos One, 7(6), 1–7. , L. , M. & , A. (2012) Is gender inequality in the domestic sphere associated with psychological distress among women and men? Results from the Northern Swedish Cohort. health, 66, 271–276. , N., Grand, N. & , K (2006) Making the grade: The gender gap, ADHD and the medicalization of boyhood. I: Rosenfeld, D. & Faircloth, C.A. (red.) (2006) Medicalized masculinities. : , s.132–164. , J., , P., ., Arver, S., , M.; , G. (1996a) Sexual , Erection, Orgasm and Ejaculatory Functions and Their Importance to Elderly , , 25285–291. , J., , P., ., Arver, S., , G. (1996b) Waning sexual function: the most important disease-specific distress for patients with prostate cancer. , 73, 1417–1421. Hilte, M (2012) Om depression och manlighet. Psykisk hälsa, 53(4), 25–30. (2007). Health, risk-taking behavior and sexuality in Swedish adolescents. (sammanfattning) : , 2007. Tillgänglig på Internet: (2011) Are Older Men taking sexuality as prescribed? : The Implications of the Competing Influences on Ageing Heterosexuality. Australian Feminist , 26(67), 89–102. (2006) Marginaliserade manskroppar: bilder av feta arbetarklassmän. Kvinnovetenskaplig tidskrift, 1, 10–28. , A-K (2008) Hälsa bland män i glesbygdskommuner. Socialmedicinsk tidskrift, 3, 242–250. (2008) Chemistries of love: impotence, erectile dys- function and Viagra in , 3(1), p. 31–47. Kampf, A,. & , A.R (red.) (2012). Aging men, masculinities and modern medicine. & Berterö C.M. (2012); Sexuality in the Context of Prostate Cancer Narratives. , 22(9), 181–194. & Berterö C.M. (2013) Talking About Sexuality: , Virility, and Intimacy in the Context of . , 7(1), 42–53. & Özcelik, A. (2009) Vad påverkar unga mäns sexu- ella risktagande och vårdsökningsbeteende? Examensarbete i folkhälsovetenskap, . , Social medicin. Tillgänglig på internet: 041_1.pdf (2008): ADHD i nytt ljus. (citerad i Velasquez ). Makenzius, M., Gådin, K., , , , U., , M., (2009) students behaviour, knowledge, attitudes, and needs in sexual and reproductive health matters. Health Care, 14(4), 268–276 (2002) Forever functional: sexual fitness and the ageing male body, , 8(4), p. 43–70. (200 ) Stress i stan och overvikt i glesbygden? m samband mellan manniskors halsa och typ av boendekommun. (R 2007:7) : Statens folkhälso- institut. Mansdotter, ., , M., & , J. (2008). The relationship between a less gender-stereotypical parenthood and alcohol- related care and death: a registry study of Swedish mothers and fathers. BMC Public Health, 8, 312. , ., , L., , M., , A. & , A. (2006) Parental share in public and domestic spheres: a pop- ulation study on gender equality, death, and sickness. health, 60(7), 616–620. , ., , L. & , A. (2007) Paternity leave in – Costs, savings and health gains. Health policy, 82, 102–115. ., .; Falkstedt, D., & . (2009) The association between masculinity rank and mortality patterns: a prospective study based on the Swedish 1969 conscript cohort. Social science & medicine, 72, 576–583. & , A. (2010) How do masculinity, paternity leave, and mortality associate? A study of fathers in the Swedish parental & child cohort of 1988/89. health, 63, 408–413. Nobis, R., & , I. (2008) : A Balance Between Self-Reliance and Vulnerability in the Light of Hegemonic Masculinity. Contemporary Nurse 29:205–21. Nobis, R., , K. (2007) Masculinity and Urogenital Cancer: Sensitive Issues in Health Care. Contemporary Nurse 24:79–88. Potts, A. , V. Vares, T. & Gavey, N. (2006) Sex for life? : mens counter stories on erectile dysfunction, male sexuality and ageing. Sociology of health and illness 28 (3), 306–329. , I., Novo, M. & , A. (2013) Unemployment and ill health – A gender analysis: Results from a 14-year follow- up of the Northern Swedish Cohort. Public Health, 127, 214– 222. & , RK. (2011) Role of gender in sexual behaviours and response to education in sexually transmitted infections in 17-year-old adolescents. 27:282–287. (2001). Varför tar dubbelt så många män än kvinnor sina liv, som det är flest kvinnor som är deprimerade?, Suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) Till- gänglig på Internet: sa/Suicidprevention/K%c3%b6nsparadoxen.pdf Rosenfeld, D. & Faircloth, C.A. (red.) (2006) Medicalized mascu- linities. (2006). Man nog för jämställdhet? en studie av Järva mansmottagning och omvandlingar av hegemonisk maskulinitet i jämställdhetsdiskursernas tidevarv. Examensarbete i Genus- vetenskap. (2010) Lita till lusten? : heterosexuella äldre män och innebörder av lust i red, Livslinjer. Berättelser om ålder, genus och sexualitet. : Makadam, s. 51–73. (2011). Getting intimate: a feminist analysis of old age, masculinity & sexuality. : , 2011. (2009) Kvinnors och mäns återhämtning från psykisk ohälsa. och (2012) Folkhälsan i : Årsrapport (Artikelnr 2012-3-6) Tillgänglig på internet: , . (2011) Mäns sexualitet och repro- duktiva hälsa: en kunskapsöversikt. (nr R 2011:04) : . (2011) artlaggning av psykisk hälsa bland barn och unga Resultat fran den nationella totalundersökningen i årskurs 6 och 9 . (R 2001:09) : . , A., , A., Ng, N., & , L. (2012) Can the impact of gender equality on health be measured? a cross- sectional study comparing measures based on register data with individual survey-based data. BMC Public Health, 12:795. Tengelin, E. (2012) Köns- och genusskillnader vid psykostillstånd och psykosvård – en kunskapsöversikt, för jämlik vård , Tillgänglig på Internet: unskapscentrum%20f%c3%b6r%20J%c3%a4mlik%20v%c3%a 5rd/Publikationer/psykosv%c3%a5rd%20nov%202012.pdf & , M. (2011) UngKAB09 Kunskap, attityder och sexuella handlingar bland unga, : Skriftserien 2011:1. (2012) Ung 2012: en beskrivning av ungdomars villkor. Tillgänglig på internet: ubdlcnt.php?file=http:///sites/default/files /publikationer_uploads/ungidag-2012.pdf&nid=721 Velasquez, A. (2012). AD/HD i skolans praktik: en studie om norma- tivitet och motstånd i en särskild undervisningsgrupp. : , 2012. Öster, I., Hedestig, O., ., Klingstedt, N., , J. Sharing experiences in a support group: mens talk during the radiotherapy period for prostate cancer. Palliative and Supportive Care, 27, 1–9. Män och social utsatthet – en översikt är fil.dr., lektor i socialt arbete på och ingår i forskargruppen Social Utsatthet och Socialt Arbete (). Hans forsknings- intresse och tidigare publikationer handlar framförallt om socialt arbete, genus, maskuliniteter, etnicitet, ras och ungdomsforskning. Bilaga 7 SOU 2014:6 Social utsatthet och sociala problem.................................. En kort historisk tillbakablick ............................................... Problemområden och utsatthet............................................. Brott och våld.............................................................. Sexualitet och prostitution ......................................... Död, ohälsa och oviljan till hjälp................................ Bruk och missbruk ...................................................... Arbetslöshet, utbildning och ekonomi...................... Hemlöshet och utsatthet ............................................ Utsatthetens andra sidor........................................................ Män och sociala insatser ............................................. Att sakna ett språk – utsatthet och manlighet .......... En passus – faran med fokus på skillnad ................... Att vara av manligt kön innebär en förhöjd risk för normbrytande beteende och könsskillnader kan observeras så tidigt som efter två års ålder [] Många studier har visat att normbrytande beteende är vanligare och mer utpräglat bland pojkar än bland flickor under barndomen (Andershed & Andershed 2005, s. 49). I relation till social utsatthet och sociala problem innehar manlig- het en speciell position. Manlighet förknippas å ena sidan med destruktivitet, våld och fara. Det vill säga att det ses som och förutsätts vara en stark orsak till uppkomsten av många av samhällets sociala problem, vilket är fallet i citatet ovan. För- fattarna menar här att ett manligt kön utgör en riskfaktor i relation till vad som i samhället anses vara ett normbrytande beteende, ett begrepp som i sig är problematiskt. För den enskilde mannen får det som en direkt följd av detta förhållningssätt ofta konsekvensen att denne förstås i termer av att vara en aktiv part i relation till sociala problem, eller genom att denne förknippas med begrepp som makt, risk och aggressivitet. Detta gör att det kan vara minst sagt snårigt att närma sig frågor om utsatthet och manlighet. Mäns positioner i samhället gör det näst intill omöjligt att föreställa sig män som svaga, utsatta eller som ett offer för omständigheter omkring dem. är det viktigt att, utan att nödvändigtvis alltid jämföra med kvinnors situation, kvinnlighet eller femininitet, också skapa en förståelse för mäns utsatthet och förluster på grund av den könsordning och det samhälle vi nu befinner oss i. Särskilt gäller detta om det finns en strävan efter förändring. Denna förståelse får dock inte innebära att mäns eget ansvar för att män de facto själva också orsakar mycket av den sociala utsatthet eller de sociala problem vi ser runt omkring oss minimeras. Detta förhållande gäller oavsett om vi pratar om våld i nära relationer, olyckor, risktagande eller våld mot andra män. 2 Social utsatthet och sociala problem Två begrepp som behöver redas ut i sammanhanget är besläktade och används ofta för att tala om dessa fenomen. Det rör sig dels om social utsatthet och dels om sociala problem. Det sistnämnda begreppet är något problematiskt, men fångar mer än utsatthetsbegreppet. Anledningen är att något naturligtvis kan uppfattas vara ett problem utan att för den skull relatera till en utsatt position eller utsatthet generellt. Sociala problem är problematiskt att klarlägga en gång för alla då det likt samhället i övrigt är i en ständig förändringsprocess. Vad som uppfattas vara ett problem definieras genom olika samhälleliga processer. Medan vissa problem uppkommer, försvinner andra i glömska. Begreppet oäkting brukar ofta användas i sammanhanget för att påvisa att vad som under en tidsepok uppfattas vara ett socialt problem kan under en annan försvinna. För att något ska uppfattas som ett problem krävs helt enkelt att vi kommer överens om att det är ett problem. Mäns våld mot kvinnor är ett sådant exempel, en före- teelse som först formulerats i termer av ett socialt problem (2009). Sociala problem utvecklas kontinuerligt tills de mer eller mindre tas för givet. Blumer (1971) delar in denna karriär i fem steg; 1. Ett socialt problem uppkommer, 2. Det legitimeras, 3. Mobilisering för olika typer av åtgärder, 4. En formell plan för åtgärder skapas, 5. Planen omformuleras till handling inom ramen för specifika organisationer. Steg 1 problematiseras dock inte tillräckligt av Blumer, då även detta steg konstrueras i sociala sammanhang. Social utsatthet skiljer sig så till vida att det istället betonar per- soners aktörskap inom ramen för specifika kontextuella faktorer. Det vill säga att utsatthet uppkommer hos den enskilde utifrån den kontext vari denne verkar. Aktörerna är aldrig frikopplade från dess kontext och kontexten påverkas alltid av individer. Utsatthet hand- lar om sådana orättvisor och fenomen som leder till att gruppers och individers livssituationer påverkas. Exempelvis handlar detta om begränsade möjligheter, framtidsdrömmar, otrygg livssituation och (o)värdighet. Social utsatthet handlar därför om processer som konstrueras och rekonstrueras i relation till individens positioner lokalt, nationellt och globalt. I denna komplexa skärningspunkt upp- står social utsatthet, sociala orättvisor och även sociala problem (, Lalander & , 2013)