sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Under har forskning om män och maskulinitet, så kallad maskulinitetsforskning eller kritisk forskning om män (Critical Studies on Men, CSM) vuxit till ett omfattande och väletablerat internationellt forskningsfält.1 finns det maskulinitetsforskning alternativt forskning om män och manlighet inom vitt skilda områden, exempelvis medicin, hälsa, teknik, ingenjörsvetenskap, sociologi, fysik, etnologi, historia, litteraturvetenskap, företagsekonomi, organisation. Metodologiskt rör sig studiet av män och maskuliniteter från klinisk forskning, psykodynamisk forskning å ena sidan till sociologiska makro- perspektiv å andra sidan, från kvalitativa och studier till stora enkätundersökningar. Maskulinitetsforskning är en integrerad del av genusforskning och många forskare väljer snarare att tala om genusforskning om män och manlighet än maskulinitetsforskning. Utgångspunkten för maskulinitetsforskningen har varit diversifiering och pluralisering av maskulinitet, dvs. att visa på det stora spektrum av maskulina uttryck som funnits genom historien och som finns i samtiden. Teman som går att urskilja i forskningen är demografi, hälsa och livsförlopp familj, hem och faderskap konsumtion, mode och estetik nation, klass och etnicitet 1 I detta avsnitt, 12.1, återges till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning; , och ., Översikt kring svensk, nordisk och internationell maskulinitetsforskning, bilaga 21 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som , Hearn och Pringle 2014. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet Dessa områden knyter väl an till de områden vi nämnde tidigare under rubriken hänt och händer i vårt samhälle som påverkar jämställdheten (kapitel 2.4). Institutionaliseringen av maskulinitetsforskningen dvs. upp- byggnaden av forskningsmiljöer, vetenskapliga tidskrifter etc. förväntas fortsätta. Det ökande globala intresset för att utforska mäns livsvillkor och maskulinitetskonstruktioner, goda såväl som problematiska, pekar entydigt i den riktningen. avslutades det policyorienterade of Men in Gender Equality. Projektet innefattade ett 20-tal forskare och fler än 40 nationella experter från EU:s alla länder. Slut- rapporten till Europeiska kommissionen innefattar ett stort antal områden såsom hälsa, familj, politisk representation, våld, arbete, utbildning och omsorg.2 I rapporten visas att även om framstegen går långsamt när det gäller män och jämställdhet så artikuleras frågorna alltmer på en europeisk nivå och berör alla medlemsstater. Den här typen av transnationella europeiska projekt ger möjlighet till jämförelser och analyser av frågor om makt, patriarkala strukturer, social exkludering, inkludering och förändring av mäns identiteter. Det finns således ett stort akademiskt intresse för ämnet män och jämställdhet. I en rapport från EIGE beskrivs 29 forsknings- centra som arbetar med någon aspekt av män och jämställdhet.3 Detta korrelerar även med de enskilda aktörerna som identifierades, vilka till största delen () var akademiker. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet Det finns flera institutioner och forskningsmiljöer som på olika sätt är framstående inom forskningsfältet män och maskuliniteter. Det finns centrum för genusstudier vid de flesta universitet i ; framstående inom området är som inriktar sig specifikt på män och maskulinitetsstudier och som också har en professur i ämnet. Vidare finns Nationella sekretariatet för genusforskning vid som bl.a. tillhandahåller databaserna (genusavhandlingar) och Greda (genusexperter). Databaserna är lättåtkomliga för att tillgängliggöra sig genusforskning om män och maskulinitet. Vidare finns Nordisk forening for forskning om menn og maskuliniteter (NFMM) som publicerar för maskulinitetsstudier () och samlar samt publicerar aktuell maskulinitetsforskning i . I underlagsrapporten till vår utredning (bilaga 21) finns bl.a. en mer ingående diskussion om maskulinitetsforskningens framväxt och utveckling samt kring de omfattande forskningsnätverk som finns i , övriga och internationellt. 12.2Verksamheter som arbetar med män och jämställdhet Vi har, för att kunna fullgöra det i våra direktiv särskilt nämnda uppdraget till oss om verksamheter som arbetar med män och jämställdhet, gett organisationen för jämställdhet (MfJ) ett uppdrag att bistå oss i arbetet. MfJ har stor kännedom om fältet. Det finns naturligtvis en risk för oss i utredningen – en risk som också MfJ påpekat – att i och med att MfJ är part i målet vi här presenterar en partisk inlaga. Vi har dock bedömt risken som ringa. I sin kartläggning har MfJ tillämpat följande urvalskriterier (tabell 12.1). 4 I detta avsnitt, 12.2, återges till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning; Män för Jämställdhet (MfJ), Etablerade verksamheter som arbetar med män och jämställdhet – en svensk kartläggning med internationell utblick, bilaga 22 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som MfJ 2014. En beskrivning av organisationen finns i rapporten. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet Källa: avsnitt 1.4 Utifrån ovanstående ansatser identifierades 44 verksamheter och organisationer, varav 16 vid en närmare granskning exkluderades p.g.a. att de inte uppfyllde kriterierna eller p.g.a. att verksamheten lagts ned eller övergått i annan form.5 När det gäller verksamheter i har 28 aktörer identifierats. Ideella organisationer och myndigheter är dominerande (14 respektive 9), följda av forskningsenheter (3), intresseorganisationer (1) och privata företag (1). De flesta av de etablerade verksamheterna är små och genom- syras av arbete som rör män och jämställdhet. I den gruppen ingår 5 Den fullständiga listan återfinns i bilagan till MfJ 2014. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet hälften av de ideella organisationerna, myndigheter i form av sociala enheter inom kommuner samt ett företag. En tendens är att ju större organisationerna är, desto mer sannolikt är det att frågor om män och jämställdhet blir en aspekt av organisationens verksamhet, snarare än dess huvudsakliga verksamhet. Våldsprevention är det vanligaste fokusområdet för de organisationer som arbetar med män och jämställdhet (11), följt av hedersrelaterat våld och förtryck (4), forskning (3), jämställdhets- integrering, sexuell och reproduktiv hälsa, jämställdhet och hälsa (2 vardera), hbtq-frågor samt faderskap och omvårdnad (1 vardera). Det finns inga stora etablerade verksamheter som arbetar med män och jämställdhet. Organisationer, som har ett genusperspektiv och som driver verksamheter som riktar sig mot män inom respektive fokusområde är oftast små. Det finns inte någon medelstor eller stor organisation som bedriver pappagruppsverksamhet men däremot en liten. Det finns ett antal organisationer och EU-organ som arbetar med frågor som rör män och jämställdhet i . De arbetar med att finansiera verksamheter eller att ge rekommendationer som berör frågor om män och jämställdhet. Inom ramen för EU finns on Gender & Employment () for Women & Men. Bland övriga större organisationer finns European Men's () Parental Leave Equal & Non-Transferable (PLENT). Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet EIGE har bl.a. kartlagt antalet organisationer per land (figur 12.1).6 Källa: s. 27 En klar majoritet () av de organisationer som arbetar med män och jämställdhet är ideella organisationer. I är, som nämnts, andelen . De verksamheter som beskrivs i varierar avsevärt i storlek och karaktär, från en anställd upp till ett tiotals, med många fokusområden och ett brett utbud av metoder. Vissa verksamheter är nya medan andra har funnits i . De ideella organisationernas förhållande till respektive stat varierar avsevärt inom de olika länderna och också mellan länderna. En slutsats som lyfts fram i är kopplingen mellan hur jämställt ett land rankas och hur många aktörer som arbetar med frågor om män och jämställdhet. Europeiska kommissionen har också inom ramen för sitt ovan nämnda (avsnitt 12.1) projekt kartlagt mäns organisering.7 Man har bl.a. funnit att mäns proaktiva och profeministiska involvering i jämställdhets- policy har ett starkt samband med ländernas generella framsteg när det gäller jämställdhetspolicies– och praktiker 7European Commission 2013 s. 142 ff., s. 213. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet att i många länder i södra och f.d. socialistländerna mäns involvering i institutionaliserad politik liksom i mäns NGO- verksamheter8 är ganska begränsad att Europe-wide jämställdhetsstrategier som gender mainstreaming kan ses som en möjlighet för att stärka mäns involvering i jämställdhetsarbetet. Utifrån detta ger också i rapporten till kommissionen ett antal rekommendationer.9 Den stora globala organisationen är som är ett nätverk bestående av fler än 300 ideella organisationer och FN-samarbetspartners. MfJ koordinerar det europeiska nätverket inom MenEngage. MenEngage driver även MenCare – en global faderskapskampanj med fyra inriktningar – direkt arbete med pappagrupper, forskning, mediakampanj och policypåverkan. Med stöd av vår kunskap, våra erfarenheter och bl.a. den rapport som MfJ producerat är det ett antal områden vi särskilt vill lyfta fram när det gäller verksamheter för män. Utbildning för blivande och nyblivna pappor Att bli pappa är för en man en av de absolut största händelserna i livet. Förutom att det vanligtvis signalerar en planerad lång förbindelse med en vuxen partner innebär det att dels börja leva i en familj – relationen består av tre i stället för två, dels få ett livslångt engagemang för ett barn, dels få ett åtagande för en liten person vars omedelbara behovstillfredsställelse är i fokus – och därmed relationen till partnern kan se ut som tidigare, dels en starkt känslomässig upplevelse. 9European Commission 2013 s. 147 ff. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet Allt detta sagt är tillämpbart på en traditionell kärnfamilj – och en mamma – och är det också i stort för andra familje- konstellationer. För denna nya roll och nya uppgift kan pappan vara mer eller mindre förberedd.10 Det erbjuds viss utbildning i grundskola och gymnasium men det mesta talar för att det är för tidigt att då behandla ett sådant ämne med större framgång. Vissa kunskaper kan komma från föräldrar, vänner, internet, m.fl. Nästa tillfälle där det hade varit möjligt att fånga upp i stort alla män och samtala kring mansroller och papparoller hade varit vid en allmän värnplikt. Den avskaffades helt 2010 och hade i liten omfattning varit allmän. Därför för vi inte här det spåret vidare även om det finns mycket som talar för en allmän civilplikt för unga män och kvinnor. Skulle en sådan tillskapas funnes tillfälle för relations- och föräldra- utbildning. Det reellt enda tillfälle i livet då män kan fångas in i större omfattning är i anslutning till barnafödandet. Vi bedömer det utomordentligt viktigt att samhället tar det tillfället i akt att samtala med och utbilda män – och kvinnor. Innehållet i en sådan utbildning har vi i stort beskrivit ovan. Formerna får djupare övervägas av andra men det förefaller naturligt att verksamheten knyts till mödravårds- eller barnavårds- centraler eller till ideella organisationer. En kompetensutveckling och sannolikt kompetensförstärkning för att särskilt kunna samtala kring mäns situation tror vi behövs. Många vuxna och mer erfarna pappor tror vi skulle vara utmärkta samtalsledare och ha gott förtroendekapital hos yngre pappor. Omfattningen av utbildningen kan vara i storleksordningen 10–för att ge tillfälle till samtal i lugn och ro. I delar bör dessa samtal föras tillsammans med mammorna. Vi inser att en sådan samhällelig satsning är förenad med kostnader. Den torde dock ge långsiktiga samhälleliga intäkter i form av att bl.a. barn får bättre förutsättningar i livet och par kan bättre lära sig ta sig igenom även livets svårare stunder. Det finns redan pågående verksamheter av detta slag, mest utbredd i Stockholm11, så en sådan verksamhet behöver inte starta från noll. 11MfJ 2014 avsnitt 2.4 Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet Män och yngre män tillsammans för att reducera mäns våld Mäns våld mot såväl andra män som kvinnor är, som vi tidigare lyft fram (kapitel 9), ett stort samhällsproblem. Våldspreventivt arbete är en jämställdhetsfråga. Att få män, och särskilt yngre män som är överrepresenterade när det gäller våld, att aktivt ta avstånd från och organisera sig mot mäns våld – ett våld som ibland ger den för icke-slående män så minst sagt besvärande bilden av att alla män slår – är i allra högsta grad önskvärt. Det finns flera goda exempel på sådan antivålds-verksamhet12, statsmakterna har satsat och satsar en hel del inom området och regeringen har, som vi tidigare pekat på (kapitel 9.3), tillsatt en nationell samordnare mot våld i nära relationer. Mot denna bakgrund går vi inte här vidare med diskussioner kring åtgärder. Vi vill dock understryka behovet av att även perspektivet mäns våld mot andra män ges tillräcklig plats i politisk debatt och i åtgärder. Behovet av verksamheter kring män och jämställdhet Vi ser ett tydligt behov av den typ av genusmedvetna eller genus- förändrande verksamhet och organisationer som vi här behandlat. Kontinuitet, stabilitet och kvalitetssäkring är avgörande och har betydelse för att kunna genomföra kompetensutveckling och kvalitetssäkring av verksamheterna. Kontinuiteten är även av vikt för att kunna forska, göra utredningar och utvärdering av lång- siktiga effekter i det arbete som sker med frågor om män och maskulinitet. Bristande kontinuitet leder här, som i många andra sammanhang, till kunskapsbortfall som uppstår när projekt läggs ner och det inte finns en stabil organisation som kan föra den vidare. För majoriteten av verksamheterna inom de ideella organisationerna gäller att de drivs med ett- till treåriga projektmedel. Detta har naturligtvis fördelar i och med att de tydligare kan styras av bidragsgivare och också avbrytas efter dessa perioder om bidrags- givaren inte är tillfreds. Nackdelen är att denna finansieringsmodell kan bidra till osäkerhet inom respektive organisation, att viktiga strukturer bryts ner, etc. Vi har inte utrett omfattningen av det totala finansiella samhällsstöd som ges till verksamheter som arbetar med män 12 MfJ 2014 avsnitt 2.2. Forskning om och organisationer kring män och jämställdhet och jämställdhet, inte heller den prioritering som görs och den kontinuitet som skattefinansieringen ger – eller inte ger. Dock, mot bakgrund av det vi fört fram ovan, den vikt som frågan om män och jämställdhet har och den extra kraft som ligger i att ideella krafter organiserar sig och engagerar sig, gör att vi önskar att stat, kommun, m.fl. starkt stöder denna verksamhet. 13Avslutande perspektiv och slutsatser Ett tema som återkommer inom de områden vi behandlat i utred- ningen är samhälleliga förändringar som påverkar mäns livsvillkor, självbilder och därmed själva förutsättningarna för att skapa ett jämställt samhälle. Diskussioner om jämställdhet behöver i allt större utsträckning ta hänsyn till dessa förändringar. 13.1Föreställningar om manskris och kvinnodominans Kvinnor avancerar, inte minst när det gäller utbildning och i yrkeslivet. Det är en utveckling som är synlig i men även i många andra länder och beskrivs därför ibland som del i en global megatrend där kvinnor i många länder – men långt ifrån alla – förbättrar sina situationer. ser vi på många ställen ett fortsatt förtryck av människor bara på grund av de råkat födas till ett visst kön. Vi ser också ett förtryck som vissa grupper av män, i och annorstädes, uttrycker i aggression eller frustration över att kvinnor tar större, berättigad, plats. Utvecklingen där kvinnor stärker sin ställning har fått skribenter att tala om mannens undergång eller ett stundande amazonia, det vill säga hur kvinnors allt starkare ställning kommer att leda till att männens samhälleliga dominans kommer att ersättas av en samhälls- ordning där kvinnor är och har mer möjligheter än män.1 Denna föreställning framstår som missriktad. Att kvinnor blir i det framtida samhället är svårt att se tecken på, däremot kan jämställdhet som norm förhoppningsvis stärkas, vilket förändrar synen på både kvinnor och män. Att kvinnor skulle få 1 2010, 2013. Avslutande perspektiv och slutsatser mer makt och resurser än män finns det liten grund för att hävda, men återigen kan man se tecken på att det finns flera grupper av kvinnor som kommer att nå starka positioner. Föreställningen om en kommande kvinnodominans kanske mer ska förstås i relation till att det förgivettagna manssamhället utmanas och att detta i historiens ljus lätt leder till överdrivna spekulationer om att män kommer att bli framtidens förlorare. Om något borde jämställdhet leda till förbättringar även för män. Vi har pekat på hur män förändrar sig. Men det behövs mycket mer engagemang och aktivitet hos män när det gäller jämställd- hetsfrågor. Det handlar om ansvaret för hemarbete och barn, engagemang i utbildning och i många sammanhang om attityder, inte minst till jämställdhet men även mångfald och tolerans. En svensk man eller kvinna som går i pension, uppvuxen i det skugga och kanske med hemmavarande mamma, har fått vara med om stora förändringar. Ett öst och väst som aldrig skulle mötas vilket befästes i taggtråd, murar och minor, har faktiskt mötts. Kvinnor har blivit domare, officerare, poliser, präster – t.o.m. ärkebiskop, statsråd, universitetsrektorer, åklagare, etc. – inga sådana fanns vid slut. Men, vi lever ännu inte med lika livschanser för pojkar och flickor och det räcker inte bara med utvecklingen för att nå dit. Politik och samhälle behöver stödja med åtgärder för att skynda på för att nå det mål riksdag och regering satt upp – ett jämställt samhälle. 13.2En växande jämställdhetsklyfta? Utan tvivel är kvinnors stärkta ställning en tydlig trend och en välkommen effekt av många års strävanden efter jämställdhet. Däremot står vi kanske inför en ökande jämställdhetsklyfta, där möjligheterna till ett jämställt leverne framförallt kommer att återfinnas i grupper med god utbildning och goda inkomster, medan möjligheterna att leva jämställt för dem med en svagare position i arbetslivet rent av minskar. Vi har i betänkandet tagit upp att det finns stora skillnader i mäns möjligheter och mönster när det gäller jämställdhet. Ser man t.ex. till mäns dödlighet finns tydliga skillnader relaterade till socioekonomi. När det gäller föräldraförsäkringen finns en tydlig positiv trend för en grupp män men alltjämt en stor grupp män som inte tar ut någon föräldrapenning alls. Jämställdhet framstår som något som är mer Avslutande perspektiv och slutsatser möjligt inom medelklassen än i andra grupper. ser vi fortfarande att det inom grupper med riktigt goda inkomster ofta förekommer ojämställda mönster bl.a. när det gäller uttag av föräldra- ledighet. Ekonomhistorikern , som forskat om ekonomisk utsatthet bland kvinnor, väljer att tala om den ojämlika jämställdheten. Hon menar att det finns en risk att jämställdhets- debatten tappar fokus på jämlikhetsfrågor. Att ojämlikheten ökar försvårar utvecklingen mot jämställdhet. Yazdanpanah lyfter fram en utveckling där tidsbegränsade anställningar och försämrade arbets- villkor försämrar möjligheterna till jämställdhet för kvinnor i omsorgs- och servicesektorer, särskilt vad gäller utlandsfödda kvinnor. Men även familjer generellt och män specifikt påverkas negativt när de ekonomiska förutsättningarna för jämställdhet försämras.2 Att kvinnor går framåt är inte bara en demokratisk seger utan också något som stärker både enskilda individer, samhället och ekonomin. Vi kan med fog hävda att samhället inte har råd med ojämställdhet. Men för att lyckas med en politik där kvinnors möjlighet generellt förbättras behövs fokus på vidare samhälleliga utmaningar som segregation och ojämlikhet. 13.3Vad betyder samhällsförändringarna för män? Att mäns tidigare ohotade position som samhällsnorm utmanats kan leda till starka reaktioner och motstånd hos många män, vilket kvinnohat på nätet är ett tydligt exempel på. Även om utvecklingen i längden ger bättre möjligheter för alla är männens förändrade ställning en process som kan få stora konsekvenser både samhälleligt och på ett individplan. I en rapport till regeringens framtidskommission har diskuterat detta med utgångspunkt i pojkars sämre prestationer i skolan.3 Framtidens arbetsmarknad, menar de flesta bedömare, kommer att ställa högre krav på utbildning och då inte minst akademisk sådan. Vi ser hur låg utbildning, inte minst oavslutade gymnasiestudier, leder till ökad risk för arbetslöshet, svårigheter att få fasta anställningar och risk för permanent utslagning från arbetsmarknaden. Det är trender som kan komma att förstärkas i takt med att strukturomvandlingen fortsätter. Avslutande perspektiv och slutsatser Svaga resultat i skolan och svårigheter att få en fast anknytning till arbetsmarknaden kommer även att påverka vissa mäns förut- sättningar negativt vad gäller socialt kapital i form av kontakter och nätverk, vilket i sin tur ytterligare påverkar möjligheterna att få ett jobb. Det riskerar att förstärka segregation och marginalisering i samhället i stort. Denna utveckling, menar , kommer att leda till att ett betydande antal män blir förlorare på framtidens arbetsmarknad. En invändning mot tankarna på en generell kris för männen är att det fortfarande kommer att vara så att många män kan etablera sig på arbetsmarknaden utan högre utbildning och skaffa sig en god inkomst och en stark social position. Möjligheten kommer att finnas kvar vad gäller många manligt dominerade yrken. Kvinnors situation i arbetlivet är fortsatt sämre än mäns, särskilt vad gäller deltider. Men överlag kommer arbetstillfällena som inte kräver någon form av högre utbildning sannolikt att minska. Och det är hög tid, även för unga män – och deras pappor och mammor, att ta till sig den insikten. Dessutom pekar utvecklingen på att det kommer att bli mer angeläget att stödja män att göra mer otraditionella yrkesval , exempelvis genom att söka sig till vård- och omsorgssektorer som kommer stå inför stora behov av att rekrytera arbetskraft. Det betyder också att jämställdhetssträvanden vad gäller att förändra köns- segregationen i arbetslivet kommer att behöva intensifieras. Trots kvinnors utbildningsförsprång fortsätter också män, som grupp, att dominera maktpositionerna i samhället och har de största ekonomiska resurserna. En förklaring som framförts till kvinnors underrepresentation i chefspositioner är utbildningsvalet. Andelen civilekonomer och civilingenjörer är tämligen hög bland de högre chefsbefattningarna i näringslivet. Kvinnors utbildnings- val har dock förändrats. är det än en gång viktigt att påminna om att män inte är en homogen grupp. Risken finns att grupper av män kommer att uppleva ett växande främlingskap inför det omgivande samhället och den utveckling som sker. Den typen av utanförskap leder inte bara till ökad risk för kriminalitet, ohälsa och missbruk. Det är också en faktor som öppnar för politisk extremism av olika slag. Det är en tanke som kan jämföras med tesen att högerpopulistiska och högerextrema partier framförallt hämtar sitt stöd bland väljare som upplever sig själva som moderniseringens förlorare. Det handlar inte minst om män som sett sin professionella och sociala ställning försvagas i takt med att strukturomvandling lett till att många Avslutande perspektiv och slutsatser traditionella industriarbetarjobb försvunnit. Jämställdhet kan i det sammanhanget ses som något som gynnar andra grupper i samhället och något som hotar en traditionell position som man. Mäns reaktioner på jämställdhetsutvecklingen kan inte begränsas till att handla om män som kan komma att uppleva en utsatt position i arbetslivet.