sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — Ungefär hälften av lärarna anser att de har behov av kompetens- utveckling inom områdena att förebygga kränkningar på internet, it som pedagogiskt verktyg, hantering av bild, ljud och film, säker användning av internet samt lag och rätt på internet. Tre av tio lärare anger ganska eller mycket stort behov av kompetensutveck- ling ifråga om grundläggande datorkunskap, som att öppna och spara dokument, hantera filer och arbeta i olika datorprogram. Det finns ett gemensamt examensmål för samtliga lärarprogram som säger att studenten efter avlagd examen ska visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för denna. Det finns ingen sam- manställning som visar hur olika lärarutbildningar på olika läro- säten organiserar sin verksamhet för att uppnå detta mål men san- nolikt är eventuella inslag till exempel av it-didaktik för blivande lärare hänvisade till separata kurser. Den it-pedagogiska eller it-didaktiska kompetensen är vanligen inte speciellt stor inom högskolan. Det- samma tycks gälla inom lärarutbildningarna även om det före- kommer variationer. Färre grundskolor har en it-plan 2012 jämfört med . 2012 har av grundskolorna en it-plan medan hade det 2008. Bland grundskolor som har en it-plan är det vanligast att den innehåller en beskrivning av hur it ska integreras i undervisningen och utgöra ett pedagogiskt verktyg. Fristående grundskolor inkluderar mer i sina it-planer. Det gäller i synnerhet beskrivning av tekniska frågor samt hur skolan ska arbeta för att främja etik på internet och förebygga olika former av kränkningar. För att kunna besvara frågan om digitaliseringens betydelse för inlärning behöver den fördjupas. Digitaliseringen kan påverka direkt eller indirekt. Vid indirekt påverkan kan det till exempel gälla att eleverna blir mer motiverade att arbeta med skoluppgifter vilket i sin tur kan inverka positivt på resultatet. En annan typ av indirekt påverkan kan vara att vissa färdigheter, till exempel läsning och skrivning påverkas, vilket i sin tur får positiva effekter i andra avseenden och ämnen. Framgångsfaktorer tycks vara lärarens digi- tala kompetens, förmåga att leda skolarbetet, integrera it i under- visningen och ge eleverna tydliga men uppnåbara utmaningar. har förespråkare för en ökad it-användning i skolan haft svårt att påvisa positiva resultat på elevernas inlärning. Trots vissa undersökningsmässiga svårigheter växer antalet studier som påvisar statistiskt säkerställda positiva skillnader i elevernas resultat som en följd av användning av it i lärandet. Samtliga förslag är fokuserade på grund- och gymnasieskolan då vi bedömer att förändringar här ger stora hävstångseffekter ur ett lång- siktigt perspektiv. En konsekvens av våra förslag är att roll och uppdrag på området tydliggörs. Det är av avgörande betydelse att myndigheten får ett tydligt sektorsansvar för skolans digitalisering. Reviderade styrdokument med digitalt perspektiv De nuvarande formuleringarna i styrdokument för samt gymnasieskolan är inte tillräckliga för att tillgodose de behov som samhällsomvandlingen och teknikutvecklingen skapat. Detta gäller vikten av digitala kunskaper och färdigheter och behovet av att arbeta med modern teknik inom ämnet. De garanterar inte heller en likvärdig undervisning avseende utrustning, lärares kom- petens och undervisningspraktik ifråga om digitala förmågor. ges i uppdrag att senast föreslå en revidering av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan i syfte att föra in begreppet digital kompetens som en basfärdighet. ges i uppdrag att revidera kursplanerna i ämnena bild, historia, matematik, samhällskunskap, slöjd, svenska och teknik i syfte att stärka logiskt tänkande och kreativ problemlösning samt källkritik med hjälp av digitala verktyg. ges i uppdrag att revidera kunskapskraven i grund- skolans kursplaner samt i gymnasieskolans ämnesplaner så att de omfattar de digitala förmågor som de reviderade läroplanerna, kursplanerna och ämnesplanerna beskriver. Digitalt baserade nationella prov i grund- och gymnasieskolan De nationella proven bör genomföras digitalt, dels för att de nya kunskapskrav som föreslås föras in i grund- och gymnasieskolan endast kan testas med digitala verktyg, dels för vikten av att succes- sivt gå över till helt digitala prov. De nationella proven kan också bidra till att konkretisera kursplanerna och ämnesplanerna samt att öka elevernas måluppfyllelse. ges i uppdrag att utreda hur digitalt baserade nation- ella prov kan införas i grund- och gymnasieskolan samt kost- nader och tidsplan för detta. Utgångspunkt ska vara de förtyd- ligade kunskapskraven utifrån ett digitaliseringsperspektiv som föreslås i läro- och kursplaner. Nätbaserad utbildning i grund- och gymnasieskolan Många skolhuvudmän inom grund- och gymnasieskolan har svårt att erbjuda ett brett utbildningsutbud med hög kvalitet. Ett sätt att kunna erbjuda ett bättre kursutbud med hög kvalitet i hela landet är att kunna komplettera med delar som är nätbaserade. Regeringen tillsätter en utredning om ökade möjligheter för skol- huvudmän att erbjuda och använda nätbaserad undervisning som ett komplement till och en kvalitetsförstärkning av den lokala undervisningen. Digitalt kompetenslyft för lärare Trots bättre förutsättningar genom en gynnsammare utrustnings- situation och av praktisk kompetensutveckling för lärare har formerna för att använda it i undervisning och lärande inte för- ändrats nämnvärt. För att skolans användning av digitala verktyg ska utvecklas krävs att lärarna erbjuds ytterligare kompetens- utveckling i hur digitala verktyg kan användas i undervisningen. En nationell satsning för att lyfta lärarnas digitala kompetens genomförs. Skolhuvudmännen föreslås få möjlighet att enskilt eller i samverkan med andra skolhuvudmän och högskolor genom- föra kompetensutvecklingsinsatser som utgår från lokala erfaren- heter och goda exempel. ges i ett första steg uppdraget att ta fram närmare riktlinjer och upplägg samt kostnadsberäkning för en sådan kompetensutvecklingsinsats. I ett andra steg ges myndigheten i uppdrag att genomföra satsningen och fördela medel till skol- huvudmän efter ett ansökningsförfarande. ges även i uppdrag att påskynda kodifieringen av framgångsrika lokala praktiker för digitalt baserad undervisning till att bli beprövad erfarenhet som kan användas i kompetens- utvecklingsinsatser i hela landet. Digitalt kompetenslyft för rektorer Svenska och internationella studier pekar på vikten av en kunnig och engagerad ledning för att en introduktion av digitala verktyg i skolmiljön ska bli framgångsrik. En tredjedel av rektorerna anger själva att de saknar tillräcklig kompetens för att leda skolans it-utveck- ling. För att skolors och skolhuvudmäns investeringar i teknik, digi- talt innehåll och kompetensutveckling ska bli så framgångsrika som möjligt och för att öka likvärdigheten mellan landets skolor så bör det ställas högre krav på rektorernas digitala kompetens. En nationell satsning för att lyfta rektorers digitala kompetens genomförs. ges i ett första steg uppdraget att ta fram närmare riktlinjer och kostnadsberäkning för en satsning där myndigheten fördelar medel till skolhuvudmän efter ansökan. I ett andra steg genomförs satsningen där samordnar insatsen och fördelar medel till skolhuvudmän efter ansökan. Förtydliga det digitala inslaget i lärarutbildningarna Den snabba och genomgripande samhällsutveckling som pågår som en följd bland annat av digitaliseringen måste återspeglas även i lärar- utbildningarna. Regeringen tar initiativ till översyn av examensmålen för lärar- utbildningarna i syfte att förtydliga och föra in ytterligare krav om pedagogisk och ämnesinriktad digital kompetens. En undersökning av den pedagogiska digitala kompetensen hos personal som undervisar inom lärarutbildningarna genomförs. Forskning, metodutveckling och effektmätning har i uppgift att var tredje år följa upp it-användning och it-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. De långa intervallen mellan undersökningarna innebär att både centrala och lokala beslutsfattare ofta har föråldrade beslutsunderlag att utgå ifrån när man bedömer it-situationen i svensk skola. Den forskning som bedrivs om effekter på lärandet av använd- ning av digitala resurser i undervisningen är till största delen genom- förd utanför . Antalet svenska forskningsprojekt inom området it och lärande är begränsat och det finns behov av att stärka den svenska kunskapsbasen. ges i uppdrag att följa upp användningen av digitala resurser och den digitala kompetensen i förskola, skola och vuxenutbildning i syfte att skapa bättre beslutsunderlag för lokala och nationella beslutsfattare. FoU-medel anslås i syfte att stärka den svenska kunskapsbasen kring it och lärande. Fokus bör särskilt ligga på pedagogiska effekter av användning av digitala resurser i undervisningen. Innovationsprojekt för framtidens lärande För att stimulera forskning och utveckling kan miljöer för test och demonstration av nya digitala läromedel och pedagogiska metoder etableras i mogna skolmiljöer. Formen kan följa samma modell som tidigare prövats med gott resultat inom hälso- och sjukvård, äldre- omsorg och på miljötekniksområdet. Verket för innovationssystem () ges i uppdrag att stödja etableringen av testbäddar för framtidens lärande, samt fördela FoU-medel för att driva fram nyskapande digitala läromedel och undervisningsformer. Syftet är att underlätta och stimulera skol- huvudmännens arbete med att utveckla, införa och använda it som en integrerad del i undervisningen. 1Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande beslutade regeringen om en bred och sam- manhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige1. I agendan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder för att uppnå det it-politiska målet. Den digitala agendan är indelad i fyra strategiska områden som utgår från it-användarens perspektiv: Lätt och säkert att använda Tjänster som skapar nytta It:s roll för samhällsutvecklingen. Under de strategiska områdena har regeringen identifierat totalt 22 sakområden. har en viktig roll i arbetet med att genomföra den digitala agendan. Regeringen konstaterar i agendan att det inte finns någon statlig myndighet som ensam ansvarar för de it-politiska frågorna och konstaterar att det är viktigt att på en övergripande strategisk nivå kunna arbeta med dessa. Det är en viktig anledning till att inrättats. I samband med att den digitala agendan presenterades , inbjöds länsstyrelser, landsting och samverkansorgan att ingå ett regionalt signatärskap. Det regionala signatärskapet innebär att aktörerna signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de delar 2011/342/ITP. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande målet i den digitala agendan om att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och att de som en del av detta har för avsikt att upprätta en regional digital agenda. Avsikten är att de regionala digitala agendorna ska tas fram i bred samverkan med olika aktörer på marknaden. De regionala agendorna ska anpassas till de specifika förutsättningar som finns i respektive län och därigenom gemensamt verka för att hela landet är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Regeringen beslutade att inrätta ett Använd- ningsforum –2015 i syfte att peka på viktiga kon- kreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa exempel på hur användbarhet och tillgänglighet kan implementeras av ansvariga aktörer (dnr. N2012/1799/ITP). Användningsforum ska utgöra en plattform för kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användargrupper, branschen, forskarsamhället samt repre- sentanter för slutanvändarorganisationer. Användningsforums huvuduppgift är att säkerställa en kontinuerlig dialog kring tillgänglighet och användbarhet som en kvalitetsaspekt av it. Utgångspunkten är kunskaper och erfarenheter från det all- männa, frivillig- och intresseorganisationer, branschen och forskar- samhället. huvuduppdrag är enligt de ursprung- liga kommittédirektiven (dir. 2012:61) att med utgångspunkt i den digitala agendan analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet visa på digitaliseringens möjligheter kommunicera den digitala agendan och dess innehåll vara administrativt ansvarig för de så kallade signatärerna till den digitala agendan samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitali- sering. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:108) som regeringen fattade beslut om ska utöver ovanstående uppdrag även Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande administrera det regionala signatärskapet och följa upp arbetet med de regionala digitala agendorna ansvara för den administrativa funktionen för Användnings- forum. Uppdraget som är kopplat till arbetet med de regionala digitala agendorna ska redovisa tillsammans med övrig redovisning i våra delbetänkanden och vårt slutbetänkande. Användningsforums arbete ska redovisas till () och 2015 i enlighet med regeringens beslut om att inrätta forumet. Den digitala agendan omfattar totalt 22 sakområden. Av våra direktiv framgår emellertid att fyra områden inte omfattas av vårt uppdrag: E-delegationen ansvarar för strategiska frågor för myndighet- ernas arbete med e-förvaltning: koordinering av de statliga myn- digheternas it-baserade utvecklingsprojekt, uppföljning av deras effekter för medborgare, företagare och medarbetare, koordi- nering av vissa it-standardiseringsfrågor samt att främja samord- ning av myndigheternas arbete med att förbättra förutsättning- arna för vidareutnyttjande av handlingar (dir. 2009:19 och 2010:32). Inom vård och omsorg arbetar regeringen tillsammans med en bred grupp av nationella aktörer med utgångspunkt i Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Detta arbete koordineras av högnivågruppen för Nationell eHälsa. För att främja utbyggnad av bredband i alla delar av landet har regeringen tillsatt ett Bredbandsforum. Bredbandsforum är en mötesplats för dialog och samverkan mellan olika aktörer på bred- bandsmarknaden (dnr. N2011/6957/ITP). Inom upphovsrättsområdet arbetar regeringen för ett väl avvägt och ändamålsenligt regelverk såväl nationellt som på EU-nivå. Lagstiftningsarbetet på området hanteras av . Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande Avgränsningen tolkar vi på så vis att analys av utvecklingen i för- hållande till det it-politiska målet samt uppföljning av de insatser och åtgärder som finns omnämnda i den digitala agendan för ska göras för samtliga 22 sakområden. Däremot hanterar vi inte de avgränsade sakområdena utöver detta. Det innebär att vi inte genomför eventuella fördjupade studier eller överväger förslag inom dessa områden. Regeringen har vidare i vårt uppdrag pekat ut initiativ eller aktörer som ansvarar för frågor som faller inom ramen för den digitala agendan. Bland annat nämns inom kommuner och landsting, geodatasamverkan och samordning av samhällets informationssäkerhet som Myndigheten för samhälls- och krisberedskap ansvarar för. Vår tolkning av direktiven är att det är angeläget att vi, när så är aktuellt, förhåller oss till den verksam- het som bedrivs och samverkar med dessa aktörer och initiativ. Fördjupade studier och att överväga förslag inom sakområden som omfattas av ovan nämnda aktörer och initiativ ser vi däremot som möjliga om vi bedömer det som angeläget. Den digitala agendan är bred och spänner över många sak- områden. Av praktiska skäl kan vi inte i detalj beröra samtliga områden . I vårt första delbetänkande fokuserade vi analysen på fem sak- områden: Digitalt innanförskap, Jämställdhet, Skola och undervis- ning, Digital kompetens samt Entreprenörskap och företagsutveck- ling. I detta delbetänkande fördjupar vi oss inom sakområdet Skola och undervisning. Digitalisering har kommit att bli ett centralt begrepp inom it-poli- tiken. I den digitala agendan används uttrycket flitigt men ingen närmare precisering, eller definition, av begreppet lämnas. Då vårt uppdrag är centrerat kring den digitala agendan blir det naturligt att också vi använder ordet digitalisering och dess varianter flitigt. Det är därför viktigt att vi förhåller oss till begreppet. Digitalisering används vanligen i två olika betydelser. Dels som informationsdigitalisering, det vill säga omvandling av informa- tion till digital form, dels som samhällelig digitalisering, det vill säga (ökad) användning av it i bred bemärkelse i samhället. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande Med informationsdigitalisering avses den process där en analog förlaga transformeras till digital information. Detta innebär att informationen kan bli strukturerbar, sökbar och tillgänglig genom digitala kanaler. Samhällelig digitalisering är den samhälls- och människoom- välvande process som gradvis blir allt svårare att över huvud taget särskilja från någon del av livet. Det innebär att individer och organisa- tioner kan kommunicera och utbyta information med andra män- niskor, organisationer och sin omgivning på helt nya sätt. Digita- liseringen och användningen av it-baserade lösningar kan bidra till att öka tillgängligheten och effektiviteten både hos företag och offentlig förvaltning. Begreppet digitalisering i betydelsen samhällelig digitalisering ökade i användning i samband med lanseringen av digitala agendor. Regeringens intention med den digitala agendan och inrättandet av en motiverades i första hand av en vilja att främja samhällelig digitalisering. I den digitala agendans inled- ningsavsnitt finns till exempel följande formulering: Digitali- seringen förändrar alla delar av samhället och omkullkastar gamla sanningar2. Behovet av båda formerna av digitalisering finns representerade i den digitala agendan. Som exempel kan nämnas att inom agendans sakområde Tillgång till kultur ser vi betydande inslag av informations- digitalisering. Inom sakområdet Entreprenörskap och företags- utveckling handlar det mer om en samhällelig digitalisering, det vill säga att ambitionen är att få flera företag att använda it och dess tillämpningar för ökad innovationskraft, lönsamhet och konkurrens- kraft. I norr kallar man omställningen inom skogsindustrin för den digitala skogen. Operatören i skogsmaskinen har hytten upp- kopplad direkt mot produktionsledningen och tekniker miltals bort, som i realtid kan följa avverkningen. När vi talar om digitalisering i denna skrift avser vi huvudsak- ligen samhällelig digitalisering om inget annat anges. ska uppfattas som nyfiken och lätt att komma i kontakt med. Ett inkluderande synsätt ska prägla arbetet. Vi ska sträva efter att nå ut och väcka engagemang bland äldre, 2 It i människans tjänst – en digital agenda för (Dnr. 2011/342/ITP), s. 12. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande yngre, kvinnor och män, pojkar och flickor, olika etniciteter, och grupper av användare som av olika skäl inte tar del av digitali- seringens utveckling. Vi kommer aktivt att söka hjälp av aktörer som representerar olika perspektiv, till exempel näringsliv, offentlig sektor, intresse- organisationer, akademi och slutanvändare. En sådan inriktning är viktig för att få kunskaper om attityder och beteenden och för att kunna delta i debatten på ett relevant sätt. Vi behöver även förhålla oss till det internationella perspektivet i en globalt uppkopplad värld. Vår ambition är att ge insyn i det pågående arbetet och möjlig- göra dialog. En närvaro i digitala forum är inte enbart till för avsändarens kommunikation utan kan även främja interaktivitet och göra det möjligt för intresserade att lämna synpunkter. En utvecklad dialog tar vara på de många aktörernas erfarenheter och kunskap. I vårt uppdrag nämns en rad statliga myndigheter och bolag med vilka samverkan ska ske: Lantmäteriet, Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap, , , , , , Verket för innovationssystem, , Bredbandsforum och E- delegationen. Kontakter bör även upprättas med andra aktörer på nationell, regional och lokal nivå som har ansvar inom de områden som den digitala agendan omfattar. När det bedöms som lämpligt kommer relevanta aktörer att samlas för att mer fokuserat diskutera angelägna frågor. Formerna för detta kommer vi att anpassa efter frågornas karaktär och våra behov. Det kan exempelvis handla om arbets- och referensgrupper av olika slag. Dessa kan exempelvis tillsättas utifrån tematiska fråge- ställningar, eller utifrån andra kriterier som på något sätt kan bidra till arbete och tillföra kunskap, perspek- tiv och fördjupning. Av bilaga 3 framgår vilka personer har varit i kontakt med i arbetet med indikatorer och insatser för den digitala agendans 22 sakområden. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande I vårt uppdrag finns angivet att vi i samband med våra betänkanden ska redovisa det arbete som vi har bedrivit utöver att analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet. I följande avsnitt görs en sådan översiktlig redovisning av arbetet som har bedrivits sedan tidpunkten för överlämnandet av vårt första del- betänkande . 1.5.1Visa på digitaliseringens möjligheter och kommunicera den digitala agendan Vår kommunikation har primärt skett genom personlig kom- munikation öga mot öga, kommunikation via medier, genom exempelvis debattartiklar eller intervjuer, och direkt kommunika- tion via digitala redskap och plattformar som exempelvis vår egen webb och sociala medier. De olika formerna för kommunikation fyller olika funktioner och når ut till olika målgrupper. Det direkta mötet är ofta överlägset för att få en djupare förståelse och effektiv flervägskommunikation, och vi har därför lagt mycket tid på att fysiskt medverka vid konferenser, seminarier och möten, för att både kunna sprida våra idéer och ta in tankar från andra om hur vi bättre kan arbeta för digitaliseringen av . Problemet med sådan kommunikation är att den når ganska få, och är väldigt arbets- intensiv. Därför har vi också arbetat via massmedier, medverkat i intervjuer och kontinuerligt tipsat journalister om våra frågor. Ytter- ligare en kanal är vår egen webbplats, där vi primärt har ren informa- tion om kommissionens verksamhet men också egna inlägg av mer debatt och bloggkaraktär, liksom diskussioner i kommentarsfälten. Andra verktyg vi använt är Twitter och Facebook, för att nå ut med eget material, tipsa om nyheter och om spännande saker andra gör, samt föra direkta samtal med andra. I samband med detta delbetänkande presenteras också webbplatsen . Den är tänkt att samla hela den analys av digitali- seringens utveckling som gör, med indikatorer, aktörer och insatser från den digitala agendan, och på ett tillgängligt sätt göra det möjligt för alla att själva studera hur det Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande går, vem som gör vad och hur man gör det. Detta är också en del i vårt inkluderande arbetssätt, att göra informationen så tillgänglig att alla intresserade själva kan göra sin egen analys. Genom kan alla också enkelt dela informationen vidare, vilket bidrar till att sprida information både om hur digitaliseringen går och om den digitala agendan. Ett omfattande utvecklingsarbete av webbplatsen har bedrivits . I vårt uppdrag ingår att administrera de så kallade signatärerna till den digitala agendan. Signatärerna utgörs av företag, myndigheter och ideella organi- sationer som frivilligt ställt sig bakom den digitala agendans över- gripande inriktning, bland annat genom att själva aktivt bidra till agendans genomförande. Det senare gör de i första hand inom ramen för sina egna verksamheter. Signatärerna är viktiga för den digitala agendan genom sina kunskaper och genom kärnverk- samheter som bidrar till att konkret förverkliga den digitala agendan och arbetet mot det it-politiska målet.