sou · H2B343 · 2014-06-23 00:00:00 — Samtliga anmälningar redovisas, vilket innebär att även händelser som efter utredning visar sig inte vara brott, eller där brott inte kan styrkas, omfattas. Vid tolkning av de statistiska uppgifterna måste beaktas att många händelser som utgör brott aldrig anmäls till polisen eller på annat sätt kommer till polisens kännedom, vilket innebär att det finns ett mörkertal av brott som inte syns i statistiken. Brå tillhandahåller även statistik över antalet lagföringsbeslut för visst brott, dvs. antalet personer som har be- funnits skyldiga till brott genom fällande dom vid tingsrätt eller genom strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse från åklagare. Såvitt avser personer som har dömts för brott redovisas tingsrättens dom- slut oavsett om domen har vunnit laga kraft eller om den har över- klagats. Eventuella ändringar i högre instans beaktas alltså inte. Om en person har lagförts för flera brott i en dom eller ett beslut redo- visas endast det brott som har strängast straffskala, det s.k. huvud- brottet. Detta innebär att inte alla lagföringar för brott framgår av statistiken, i de fall huvudbrottet redovisas.1 1 Det finns dock statistik som även redovisar samtliga brott, men av sådan statistik går inte att utläsa vilken påföljd som har utdömts för ett enskilt brott. För att kunna se hur bl.a. straffnivåerna för narkotikabrott och nar- kotikasmuggling har utvecklats , dels har vi inhämtat vissa statistiska uppgifter från Brå och Kriminalvården. I syfte att kunna jämföra den utveckling som skett för de grova narkotikabrotten och narkotikasmugglingsbrotten med den utveckling som under motsvarande tidsperioder skett för andra brottstyper har vi vidare i visst fall inhämtat motsvarande statistikuppgifter för vissa andra brott. Dessa referensbrott är med- tagna för att utröna hur utvecklingen av straffnivåerna för andra brott med likvärdig straffskala har sett ut . Statistiska uppgifter innebär dock med nödvändighet att verklig- heten förenklas något för att möjliggöra en hanterbar mängd fakta som kan jämföras. Förenklingarna innebär exempelvis att i vissa av de statistiska uppgifter som vi redovisar framgår endast de narko- tikabrott eller narkotikasmugglingsbrott som har utgjort huvud- brott. Regler och principer om exempelvis brottskonkurrens innebär även att inte alla brott som begås framgår av den officiella kriminalstatistiken som Brå redovisar. Detta bidrar också till att statistiken inte ger en fullständig bild av antalet förövade narkotikabrott och narkotikasmugglingsbrott. Med hjälp av statistiken går det att se den övergripande utveck- lingen avseende till exempel antal domar, påföljdsförändringar och straffmassa. Med straffmassa menas summan av den totalt utdömda strafftiden i samtliga fängelsedomar som avsett ett specifikt brott. Det är dock sammantaget många faktorer som samverkar och på- verkar påföljdsval. Det går därmed inte att enbart genom statistiken göra uttalanden om exempelvis vilka effekter som den praxisför- ändring som inleddes av har haft på längden av de fängelsestraff som döms ut för narkotikabrott och narkotikasmugglingsbrott. En ytterligare osäkerhet med de statistiska uppgifter som vi redovisar är att den offentliga lagföringsstatistiken från Brå för inte publiceras förrän , varför den inte har kunnat tas med i vår redovisning. Statistiken som inhämtats från Brå sträcker sig därför i samtliga fall fram till utgången av . Den statistik som har inhämtats från Kriminalvården sträcker sig emellertid fram till utgången av . Högsta domstolens praxis- omläggning för påföljdsbestämningen i narkotikamål inleddes, som nämnts, . För tiden efter praxisomläggningen har vi således i huvudsak endast kunnat ta med (2012). Det är mot den bakgrunden vanskligt att av den redovisade statistiken dra några större slutsatser om hur straffnivåerna för narkotikabrott och narkotikasmuggling har utvecklats sedan Högsta domstolens praxis- omläggning. Även om det skulle gå att se någon form av trend kan det vidare finnas alternativa orsaker till den än praxisomläggningen eller finnas med praxisomläggningen samverkande orsaker. Som framgår av den statistik som vi redovisar ger den inte heller någon entydig eller klar bild av hur exempelvis straffnivåerna har utveck- lats. I det följande redovisas en sammanfattning av utvecklingen av det totala antalet anmälningar, lagföringsbeslut och domslut i åren 2003–2012, samt motsvarande utveckling för narkotikabrotten och narkotikasmugglingsbrotten (avsnitt 5.2). Därefter redovisas utveck- lingen av antalet fängelsepåföljder, utdömd fängelsetid och straff- massa2 för narkotikabrott och narkotikasmuggling åren 2003–2012 (avsnitt 5.3) samt utvecklingen avseende antalet nyintagna i anstalt avseende grovt narkotikabrott och narkotikasmuggling (såväl grovt brott som brott av normalgraden) åren 2003–2013 enligt statistik som inhämtats från Kriminalvården (avsnitt 5.4). Sedan redovisas utvecklingen av straffnivåerna för grova narkotikabrott åren 1973– 2012 (avsnitt 5.5). Slutligen redovisas utvecklingen av straffnivåerna för narkotikabrott och narkotikasmuggling av normalgraden –2012 (avsnitt 5.6) samt motsvarande utveckling för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling samt vissa jämförelse- brott (avsnitt 5.7). Först redovisas emellertid i korthet vilka slutsatser som kan dras av den statistik som läggs fram i kapitlet (avsnitt 5.1.3). Den statistik som vi redovisar i kapitlet pekar på följande utveck- ling för narkotikabrotten och narkotikasmugglingsbrotten. Straffmassan anger summan av den totalt utdömda strafftiden i samtliga fängelsedomar som avsett ett specifikt brott. har det skett en generell nedgång av straff- massan om man ser till samtliga brott. Den generella minskningen av straffmassan beror främst på att färre fängelsedomar har dömts 2 Som har angetts anger straffmassan summan av den totalt utdömda strafftiden i samtliga fängelsedomar som avsett ett specifikt brott. Den genomsnittliga strafftiden för samtliga fängelsepåföljder har däremot ökat den senaste tioårsperioden. Antalet fängelsepåföljder för narkotikabrott (dvs. brott enligt narkotikastrafflagen – brott av normalgraden, grova brott och ringa brott) var totalt 1 750 2012 vara nere i 1 140. Det motsvarar en minskning . minskade det totala antalet fängelsepåföljder från 14 900 till 12 140. Det motsvarar en minskning . Antalet fängelse- påföljder för narkotikabrott har därmed minskat kraftigare än antalet fängelsepåföljder totalt. utgjorde straffmassan för narko- tikabrott av den totala straffmassan. var straff- massan för narkotikabrott nere i av den totala straff- massan. Detta sammantaget innebär att den totala straffmassan under början av perioden påverkades i större utsträckning av fäng- elsepåföljder för narkotikabrott än under slutet av perioden. Den minskning av den totala straffmassan som kan iakttas kan därmed endast till viss del förklaras av minskningen av straff- massan för narkotikabrott. Av straffmassan för narkotikabrott utgjorde 65––2012 påföljder för grovt narkotikabrott. Det innebär att drygt två tredjedelar av straffmassan utgjordes av på- följder för grovt narkotikabrott. Antalet fängelsepåföljder för grovt narkotikabrott har –2012 sjunkit från 2003 till 2012, vilket motsvarar en minskning med 13 pro- cent. Den procentuella minskningen av antalet fängelsepåföljder för grovt narkotikabrott är därmed mindre än vad avser både nar- kotikabrotten totalt sett och vad avser det totala antalet fängelse- påföljder. Detta innebär att det som främst har påverkat minsk- ningen av straffmassan för narkotikabrott är att de genomsnittliga fängelsestiderna för grova narkotikabrott har blivit kortare. Minsk- ningen kan iakttas och därefter. har de genomsnittliga fängelsetiderna blivit kort- are för såväl narkotikabrott och narkotikasmuggling av normal- graden som för de grova narkotika- och narkotikasmugglings- brotten. Den genomsnittligt utdömda fängelsetiden för grov nar- kotikasmuggling har minskat . Den kraftigaste minsk- ningen har dock skett –2012. De genomsnitt- ligt utdömda fängelsetiderna för grova narkotikabrott har blivit något kortare . Den genomsnittliga fängelsetiden för grovt narkotikabrott synes minska långsammare än fängelsetiden för övriga typer av narkotikarelaterade brott och även långsammare än genomsnittsvärdet för samtliga fängelsepåföljder. En möjlig förklaring till både minskningen av antalet grova nar- kotikabrott med fängelse som påföljd och den långsammare minsk- ningen av genomsnittstiden för detta brott kan vara att en del av de brott som tidigare skulle ha lagförts som grovt narkotikabrott nu lagförs som brott av normalgraden. En sådan förskjutning av brotts- rubriceringen gör att genomsnittstiderna fortfarande kan ligga kvar på en något högre nivå än vad som kan förväntas utifrån praxis- omläggningen . Utvecklingen för narkotikabrott av normal- graden påverkas inte. Detta beror på att ursprungsgruppen narkotikabrott av normalgraden antalsmässigt är så stor. Att ett fåtal brott som tidigare skulle ha fått en strängare rubricering nu rubriceras som brott av normalgraden ger därmed inte något utslag på gruppen i stort. För narkotikasmuggling av normalgraden finns det tecken på en nedåtgående trend vad gäller fängelsepåföljdernas längd. Fängelsepåföljdernas längd för narkotikabrott av normalgraden har minskat . Andelen fängelsestraff av samtliga domslut med på- följden fängelse för grovt narkotikabrott har, med några undantag, stadigt ökat i princip fram . Där- efter har de successivt minskat. Minskningen av andelen fängelse- straff började alltså . När det gäller antalet personer som har intagits i anstalt då huvudbrottet varit grovt narkotikabrott har antalet blivit färre . Både åren 2009–2010 och 2011–2012 handlar det om relativt kraftiga minskningar i antal. har antalet in- tagningar på anstalt i de fall huvudbrottet varit narkotikasmuggling (avser såväl brott av normalgraden som grovt brott) ökat. har dock ökningstakten avtagit. Antalet personer som har intagits i avtjäna ett fängelsestraff överstigande för grovt narkotikabrott eller grov narkotikasmuggling har sjunkit i följd. Särskilt påtaglig är minskningen åren 2012–2013. När det gäller straffnivåerna har det för grovt narkotikabrott skett en andelsförskjutning där de längre fängelsestraffen, eller längre, står för en mindre andel av påföljderna och de kortaste fängelsepåföljderna står för en allt större andel. Denna utveckling påbörjades . På samma sätt som när det gäller de grova narkotikabrotten har det när det gäller de grova narkotikasmugglingsbrotten skett andels- förskjutningar med högre andel kortare fängelsestraff och lägre andel långa fängelsestraff. Förändringsprocessen mot kortare fäng- elsepåföljder kan iakttas –2012. Andelen längre fängelsepåföljder, och däröver, har minskat drastiskt åren 2011–2012 för de grova narkotikasmugg- lingsbrotten. För jämförelsebrotten grov våldtäkt, grov våldtäkt mot barn och grovt rån används den övre delen av straffskalan i mindre utsträck- ning än vad som är fallet för de grova narkotika- och narkotika- smugglingsbrotten. Sammantaget har det –2012 skett en minsk- ning av det totala antalet lagföringsbeslut3 och fängelsedomar, dvs. sett till alla brott sammantaget. Denna minskning går inte att enkelt förklara. När det specifikt gäller minskningen av antalet lagförings- beslut och omfördelningen av fängelsetidernas längd beträffande narkotikabrott och narkotikasmugglingsbrott kan dessa föränd- ringar emellertid till viss del förklaras med en förändrad praxis för påföljdsbestämningen i narkotikamål. 5.2Utvecklingen av det totala antalet anmälda brott, lagföringsbeslut och domslut åren 2003–2012 Statistiken över anmälda brott omfattar, som nämnts i avsnitt 5.1.1, händelser som anmälts eller av myndighet observerats som brott och registrerats som ett anmält brott av polis, tull, åklagare eller . –2012 har det totala antalet anmälda brott ökat från cirka 1,3 miljoner brott till drygt 1,4 miljoner brott . ökade antalet anmälningar avseende någon form av narkotikabrott från cirka 40 8604 brott till 94 600 brott . ökade antalet anmälda brott avseende någon form av narkotika- smuggling från 1 360 brott till 2 780 brott . Antalet anmälda brott avseende narkotikabrott och narkotikasmuggling 3Med lagföringsbeslut avses enligt den definition som Brå använder för den officiella kriminalstatistiken domslut vid tingsrätt samt strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse som beslutas av åklagare. 4Samtliga antalsangivelser i kapitel 5 är avrundade till närmsta tiotal. speglar de insatser polis och tull avsätter för att upptäcka och anmäla dessa brott. Inflödet av antalet anmälda brott påverkar även antalet lagföringsbeslut. 5.2.2Lagföringsbeslut avseende samtliga brott Med lagföringsbeslut avses enligt den definition som Brå använder för den officiella kriminalstatistiken, som nämnts i avsnitt 5.1.1, såväl domslut vid tingsrätt som strafföreläggande eller åtalsunder- låtelse som beslutas av åklagare. –ökade det totala antalet lagföringsbeslut i från 113 750 till 130 130. har antalet lagföringsbeslut minskat. Drygt hälften av lagföringsbesluten utgjordes –2012 av dom- slut. Antalet domslut ökade från 57 640 till 71 110. Störst antal domslut meddelades . Åren 2003–2012 har antalet lagföringsbeslut för narkotikabrott mer än fördubblats och trenden har varit tydligt uppåtgående. Mellan 43–av lagföringsbesluten under dessa år var domslut. Även dessa ökade kraftigt från 5 100 domslut till 9 850 domslut . De allra flesta lagföringsbeslut avseende narkotika- brott har dock gällt ringa narkotikabrott där merparten av lagföringarna har varit strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. Det är även de ringa narkotikabrotten som har stått för hela ökningen av antalet lagföringsbeslut avseende narkotikabrott – 2012. Det totala antalet lagföringsbeslut avseende narkotikabrott av normalgraden (huvudbrott) har däremot minskat – 2012. Även antalet lagföringsbeslut avseende grovt narkotikabrott har minskat något –2012. Utvecklingen har dock här inte varit lika tydlig då det rört sig om förhållandevis få lagförda brott . Antalet domslut avseende grovt narkotikabrott har, på samma sätt som gäller för samtliga domslut, minskat . Det totala antalet lagföringsbeslut där narkotikasmuggling var huvud- brott har ökat för samtliga rubriceringar –2012. Efter en period av ett minskat antal lagföringar för narkotika- smuggling har antalet stadigt ökat från 540 lagföringsbeslut till 1 560 beslut . Även antalet domslut avseende narkotika- smuggling har ökat . 5.3Utvecklingen av antal fängelsepåföljder och fängelsemånader samt straffmassa för narkotikabrott och narkotikasmuggling 2003–2012 –2012 minskade det totala antalet domslut vid tingsrätterna avseende fängelse från 14 2003 till 12 2012. Denna minskning har pågått . Eftersom det har skett en ökning av antalet domslut5 innebär det att andelen fäng- elsedomar av det totala antalet domslut har minskat från till . I avsnitt 5.3.2 redovisas utveck- lingen av antalet fängelsepåföljder och fängelsemånader som dömts ut i tingsrätt för narkotikabrott och narkotikasmuggling, de ringa brotten undantagna, åren 2003–2012. I avsnitt 5.3.3 redovisas straff- massan6 för samma brott . 5.3.2Utvecklingen av antal fängelsepåföljder och fängelsemånader I figurerna i det följande redovisas utvecklingen av antalet fängelse- påföljder och fängelsemånader som dömts ut i tingsrätt för narko- tikabrott och narkotikasmuggling –2012.7 Figur- erna redovisar samtliga narkotika- och narkotikasmugglingsbrott 5Se även avsnitt 5.2.2. 6Som har angetts anger straffmassan summan av den totalt utdömda strafftiden i samtliga fängelsedomar som avsett ett specifikt brott. 7Siffrorna är hämtade från den officiella lagföringsstatistiken. Urvalet består av samtliga domar i tingsrätt och omfattar även sådana domar som senare överklagats till högre instans. där respektive brott var huvudbrott. Både fullbordade brott och osjälvständiga brottsformer ingår i urvalet. Källa: Brå. Figur 1 visar det totala antalet lagföringsbeslut med påföljden fäng- else avseende narkotikabrott av normalgraden, grovt narkotika- brott, narkotikasmuggling av normalgraden respektive grov narko- tikasmuggling, där det narkotikarelaterade brottet varit huvud- brottet i domen. De lagföringsbeslut som redovisas påverkas där- med även av andra brott som kan ingå i domen. Av figuren kan utläsas att antalet fängelsedomar har minskat, framför allt när huvudbrottet varit narkotikabrott av normalgraden. Denna kategori har minskat stadigt i antal . Antalet fängelsedomar för grovt narkotikabrott är betydligt färre. Även dessa domar har minskat i antal. I detta fall påbörjades minskningen . Minskningen har tilltagit något . När det gäller narkotikasmugglingsbrotten finns inga synliga tendenser till minskning av antalet fängelsedomar . I stället har antalet narkotikasmugglingsdomar av normalgraden med påföljden fängelse ökat stadigt . Antalet domar avseende grov narkotikasmuggling har minskat något . För att ytterligare illustrera utvecklingen av antalet fängelsedomar avseende narkotikabrott och narkotikasmuggling redovisas i figur 2 nedan ett antal indexserier med basår 2010, dvs. året före Högsta domstolens praxisomläggning. Källa: Brå. I figur 2 syns ännu tydligare att trenderna vad gäller narkotikabrott av normalgraden och narkotikasmuggling av normalgraden inte har påverkats av de praxisändrande domarna. De följer i stället en redan tidigare påbörjad trend. Däremot synes antalet fängelsedomar avse- ende grovt narkotikabrott ha påverkats. Även om antalet domar avseende grovt narkotikabrott redan tidigare hade börjat minska verkar utvecklingen ha påskyndats . När det gäller grov narkotikasmuggling går det inte att finna något tydligt mönster i utvecklingen . Antalet fängelsepåföljder totalt har minskat . Fram följde det totala antalet utdömda fängelsepåföljder samma utveckling som antalet utdömda fängelsepåföljder för narkotika- brott av normalgraden. 8 = 100. Källa: Brå. Figur 3 redovisar genomsnittligt antal utdömda fängelsemånader för grovt narkotikabrott respektive grov narkotikasmuggling. Den genomsnittligt utdömda fängelsetiden för grov narkotikasmuggling har minskat , då fängelsestrafflängden var och i genomsnitt. Den kraftigaste minskningen har dock skett . Det betyder att den tydligt nedåtgående trenden avseende strafftider utdömda i tingsrätterna påbörjades redan före praxisomläggningen . var den genomsnittligt utdömda strafflängden . Märk väl att det i figuren handlar om grov narkotikasmuggling som huvudbrott. I domen kan även ingå andra brott som kan påverka strafftiderna. Det går inte heller att utifrån denna figur se om det finns någon korrelation mellan exempelvis mängden narkotika och andra för- svårande omständigheter och fängelsetidens längd. När det gäller grovt narkotikabrott går det inte att se några tydliga spår av praxisomläggningen vad gäller fängelsetidens längd. De genomsnittligt utdömda fängelsetiderna för grova narkotika- brott har blivit något kortare sedan början av den redovisade tids- perioden. var den genomsnittligt utdömda strafftiden för grovt narkotikabrott och medan genomsnitts- tiden var något . Den svagt nedåtgående trenden av strafflängden påbörjades . Källa: Brå. Figur 4 redovisar genomsnittligt antal utdömda fängelsemånader för narkotikabrott av normalgraden respektive narkotikasmuggling av normalgraden. Av figuren framgår att fängelsetiderna för narko- tikasmuggling av normalgraden har varierat kraftigt mellan åren. En del av förklaringen till dessa årliga variationer är att det handlar om få domar . Det finns dock tecken på en nedåtgående trend vad gäller fängelsepåföljdernas längd. Nedgången påbörjades , dvs. än den nedgång som kunde iakttas för grov nar- kotikasmuggling i figur 3. var den genomsnittliga fängelse- tiden för narkotikasmuggling av normalgraden drygt . var den genomsnittliga fängelsetiden för brottet knappt . Fängelsepåföljdernas längd för narkotikabrott av normalgraden har minskat . var den genomsnittliga fäng- elsetiden för detta brott knappt . var den genomsnittliga fängelsetiden knappt . För att tydligare kunna se hur utvecklingen har sett ut avseende de utdömda strafftiderna 2011 redo- visas utvecklingen från figurerna 3 och 4 som indexvärden med basår 2010 i figur 5 nedan. Källa: Brå. Av figur 5 framgår att beräknat för samtliga fängelsepåföljder var genomsnittstiden som längst . Efter denna notering har de genomsnittligt utdömda fängelsetiderna blivit kortare men tiderna är fortfarande längre än . De genomsnittliga fängelsetiderna har blivit kortare för samtliga fyra redovisade kategorier av narkotikarelaterade brott . För samtliga kategorier gäller dock att de genomsnittliga fängelse- tiderna gradvis har blivit kortare och kortare . Det är därför svårt att utifrån detta material se att praxisomläggningen har haft någon effekt utöver att den utveckling som påbörjats har fortsatt. Sammanfattningsvis går det att säga följande om de redovisade figurerna 1–5. Materialet visar att det framför allt är fängelsedomar 9 = 100. avseende narkotikabrott av normalgraden som har minskat i antal. Antalet fängelsepåföljder avseende grovt narkotikabrott har också minskat –2012. synes den genom- snittliga fängelsetiden för grovt narkotikabrott minska långsam- mare än fängelsepåföljderna för övriga typer av narkotikarelaterade brott och även långsammare än genomsnittsvärdet för samtliga fängelsepåföljder. En möjlig förklaring till både minskningen av antalet grova nar- kotikabrott med fängelse som påföljd och den långsammare minsk- ningen av genomsnittstiden för detta brott kan vara att en del av de brott som tidigare skulle ha lagförts som grovt narkotikabrott nu lagförs som brott av normalgraden. En sådan förskjutning av brotts- rubriceringen gör att genomsnittstiderna fortfarande kan ligga kvar på en något högre nivå än vad som kan förväntas utifrån praxis- omläggningen. påverkas utvecklingen för narkotikabrott av normalgraden inte av de fåtal brott som tidigare skulle fått en strängare rubricering, men rubricerats som brott av normal- graden, eftersom denna grupp antalsmässigt är betydligt större. Det är viktigt att ha med i beaktande att antalet fängelsedomar totalt har sjunkit stadigt . Detta gör att det minskande antalet fängelsedomar avseende narkotikabrott i viss mån bör ses som en del av en allmän nedgång av antalet fängelsedomar. För att få en bild av den gemensamma effekten av förändringar i antal lagföringsbeslut och förändringar i genomsnittstider går det att titta på straffmassan. Med straffmassa menas, som har angetts, summan av den totalt utdömda strafftiden i samtliga fäng- elsedomar som avsett ett specifikt brott. I figur 6 nedan redovisas straffmassan i antalet utdömda fängelseår för samtliga brott samt fängelsepåföljder som avser brott mot narkotikastrafflagen, dvs. narkotikabrott (i båda fall som huvudbrott). Källa: Brå. Av figur 6 går att utläsa att den totala straffmassan har minskat –2012. har straffmassan sjunkit kraftigt med totalt 1 till 8 . Utvecklingen av straff- massan för narkotikabrott har följt samma utveckling som den totala straffmassan, dock påbörjades de senaste årens minskning av straffmassan för narkotikabrott . Straffmassan för narkotikabrott har sjunkit med 1 190 fängelseår till 1 240 fängelseår . I den officiella statistiken går inte att utläsa den totala straff- massan för narkotikasmugglingsbrotten. Straffmassan för narko- tikasmuggling redovisas uppdelad på rubriceringarna narkotika- smuggling och grov narkotikasmuggling i figur 7 nedan. I figur 7 redovisas straffmassan i antalet utdömda fängelseår för narkotika- brott av normalgraden, grovt narkotikabrott, narkotikasmuggling av normalgraden och grov narkotikasmuggling (samtliga som huvudbrott). Källa: Brå. Av figur 7 går att utläsa följande. –2012 har straffmassan varit störst för grovt narkotikabrott. har straffmassan för detta brott dock minskat från 1 till att vara nere .