sou · H2B332 · 2014-06-12 00:00:00 — Avgifter eller andra kostnader som belastar arrendatorn eller arrendestället och som betalas till någon annan än jordägaren, t.ex. en vägförening eller en kommun påverkas däremot inte av schablonmodellen. För att undvika tvister om vilka arrendevillkor som berörs kan det vara viktigt att parterna avtalar om vad som ska ingå i den schabloniserade avgiften. Om någon tjänst eller annan nyttighet ska betalas till jordägaren, vid sidan om den schabloniserade avgiften, bör detta framgå tydligt av avtalet. Arrendevillkor som rör andra frågor än avgiften berörs inte av schablonmodellen. Arrendetiden påverkas således inte av schablonen utan uppsägning och begäran om villkorsändring, i fråga om annat än avgiften, kommer att kunna ske , vilket har kommit att bli den vanligaste arrendetiden. Schablonmodellen gäller och upphör därefter, om inte parterna aktivt avtalar om att den ska fortsätta att gälla . Förhåller sig parterna passiva vid utgången av blir bestämmelserna om förläng- ning i 3 § tillämpliga. Den senast gällande arrendeavgiften enligt schablonmodellen blir därmed bindande , om inte har avtalats. Schablonmodellen som sådan ska däremot inte tillämpas. Sägs avtalet upp eller begärs villkorsändring tillämpas de sedvanliga villkorsbestämmelserna i 6 §. I andra stycket anges att avgiften ska betalas under bestämda perioder (avgiftsperioder). Det framgår vidare att den första avgifts- perioden ska räknas från den dag som inleds. Schablonmodellen omfattar därmed totalt 20 avgiftsperioder för vilken avgiften kan ändras för var och en av avgiftsperioderna (se fjärde stycket och 10 §). Begreppet avgiftsperiod ska inte förväxlas med värderings- intervall. Avgiftsperioden utgör den tidsperiod under vilken avgiften ska betalas med oförändrat belopp och den utgör alltid . Där- utöver kommer det i det föreslagna systemet att löpa fleråriga värderingsintervall. Det beror på att systemet förutsätter omvärder- ingar av marken (se närmare tredje stycket). Varje värderingsintervall omfattar alltså tre avgiftsperioder. I tredje stycket fastslås den grundläggande principen att avgiften bestäms som en ränta (avgiftsränta) på ett beräkningsunderlag (avgiftsunderlag). Det fastslås också att avgiftsräntan uppgår till och att det underlag på vilket räntan ska beräknas utgörs av det markvärde som har fastställts vid allmän eller för- enklade fastighetstaxering av småhus (marktaxeringsvärdet). Mark- värden som har fastställts vid särskild fastighetstaxering ska där- emot inte beaktas. Om något marktaxeringsvärde inte har fast- ställts eller detta har bestämts till noll kronor, ska i stället ett s.k. fiktivt marktaxeringsvärde tillämpas. Intervallen för allmänna respektive förenklade fastighetstaxer- ingar är . Dessa taxeringar sker enligt ett schema som medför att en allmän eller förenklad fastighetstaxering görs . Ett nytt marktaxeringsvärde – och därmed en ny värdering av marken – finns således tillgängligt . Värderingsintervallet för marken är alltså treårigt. Det bör noteras att ett nytt marktaxer- ingsvärde får verkan på avgiften först med viss fördröjning. Av bestämmelsen följer sålunda att 2018 fastställt marktaxerings- värde ska tillämpas först på avgiftsperioder som börjar löpa eller . Avgiftsunderlaget ska grundas på hela marktaxeringsvärdet. Någon reducering eller uppräkning av det värdet ska således inte För att bestämma avgiftsunderlaget för år 2 och 3 av respek- tive värderingsintervall måste det relevanta marktaxeringsvärdet indexomräknas på det sätt som framgår av fjärde stycket. Avgiften beräknas sedan genom att det indexomräknade marktaxerings- värdet multipliceras . När det inte har bestämts något markvärde vid fastighetstaxeringen ska värdet beräknas enligt fastighetstaxeringslagens (1979:1152) bestämmelser om bestämmande av taxeringsvärde. Det innebär att man i dessa fall ska räkna fram ett fiktivt marktaxeringsvärde. Beräkningen kan göras relativt enkelt på grundval av taxerings- enhetsindelningen, riktvärdeområden etc. och med tillämpning av fastighetstaxeringslagens bestämmelser om bestämmande av mark- värde för småhus. Bland annat tillhandahåller ett webb-baserat verktyg för beräkning av taxeringsvärde. På detta sätt kan bestämningen av avgiftsunderlaget ske på i stort sett samma sätt som i de fall där ett marktaxeringsvärde har fastställts. Sedan det fiktiva marktaxeringsvärdet har beräknats, ska detta, indexom- räknas enligt fjärde stycket. Avgiften beräknas härefter genom att avgiftsunderlaget, dvs. det indexomräknade marktaxeringsvärdet, multipliceras . En tillämpning av schablonmodellen torde i första hand vara aktuell när arrenderätten omfattar en hel fastighet och därmed, i normalfallet, en taxeringsenhet. I dessa fall bestäms de förhållanden som är av betydelse vid avgiftsbestämningen genom taxeringsför- farandet. Utgör däremot arrenderätten endast en del av en fastighet – och det därför oftast är nödvändigt att ta fram ett fiktivt mark- taxeringsvärde – är det viktigt att parterna är överens om hur arrendestället ska definieras vid framtagandet av det fiktiva mark- taxeringsvärdet. De faktorer som har betydelse vid fastighetstaxer- ingen, såsom tomtens geografiska placering, tomtstorlek, närhet till strand, om vatten och avlopp ska ingå etc. bör parterna således vara överens om innan avtal ingås om att tillämpa schablonmodellen. En lämplig ordning torde vara att parterna före avtalstecknandet till- sammans gör en fiktiv beräkning av marktaxeringsvärdet, t.ex. via och därvid gör klart sinsemellan vilka faktorer som denna beräkning grundas på. På så sätt kan eventuella tvek- samheter undanröjas i förväg. De fiktiva marktaxeringsvärdena ska beräknas enligt samma tre- årscykel som den som följer med fastställda marktaxeringsvärden. Beräkningen ska inriktas på att få fram det marktaxeringsvärde som skulle ha lagts till grund för bestämmandet av avgiftsunderlaget om fastigheten hade taxerats på vanligt sätt. Vid beräkningen av av- giften för en avgiftsperiod som inleds ska det fiktiva marktaxeringsvärdet således avse , eftersom det var detta år som den senaste allmänna eller förenklade fastighetstaxeringen av småhus skedde. Av fjärde stycket framgår att det belopp som ligger till grund för avgiftsunderlaget – av marktaxeringsvärdet eller av ett särskilt framräknat fiktivt marktaxeringsvärde – ska indexomräknas i enlighet med förändringen av konsumentpris- index. Indexeringen sker genom att markvärdet enligt tredje stycket räknas om med förändringen av konsumentprisindex från ingången av det år då den senaste allmänna eller förenklade fastighetstaxer- ingen skedde till och med den sjunde hela kalendermånaden före den nya avgiftsperiodens början. Ett exempel kan illustrera tillvägagångsättet. Allmän fastighets- taxering sker . Det marktaxeringsvärde som bestäms gäller retroaktivt från . Om vi antar att avgiftsperioden börjar , ska avgiftsunderlaget räknas om med förändringen av konsumentprisindex . Löper avgiftsperioden från någon annan dag , t.ex. från , ska indexomräk- ning ändå bara ske fram (jfr lagtexten till och med den sjunde hela kalendermånaden ). Bestämmelsen ska tillämpas på motsvarande sätt om avgiftsunderlaget bestäms med hjälp av ett fiktivt marktaxeringsvärde. I så fall ska det först räknas fram ett fiktivt marktaxeringsvärde för . Detta ska sedan indexomräknas i enlighet med förändringen av konsumentprisindex . För att beräkna den kvot med vilken avgiftsunderlaget i det an- givna exemplet ska räknas om divideras konsumentprisindex för med konsumentprisindex för . Det slutliga avgiftsunderlaget beräknas därefter genom att multipliceras med den nämnda kvotdelen. Bestämmelsen kan åskådliggöras med följande exempel där en ny avgiftsperiod antas börja löpa . Det blir då marktaxeringsvärdet för som ska tillämpas vid omregler- ingen per . omräknas med hänsyn till konsumentprisindex förändring mellan och , dvs. konsumentprisindex för ställs i relation till konsumentprisindex för . Vid omreglering tillämpas det fastställda marktaxeringsvärdet. Det sålunda framräknade avgiftsunderlaget indexomräknas med konsumentprisindex förändring mellan och . sker endast indexomräkning varvid konsumentprisindex förändring mellan och respektive ska beaktas. Först vid omregleringen ska det fastställda marktaxeringsvärdet tillämpas. Indexomräkning ska ske med hänsyn till konsumentprisindex förändring mellan och . 10 kap. 10 § Den part som vill att avgiften ska ändras enligt 9 § ska skriftligen underrätta motparten om detta tidigast och senast före inled- ningen av den tidsperiod som den nya avgiften avser. Underrättelsen ska innehålla uppgift om 1.den begärda nya avgiften, 2.det markvärde enligt 9 § som ligger till grund för beräkningen av avgiften, 3.den tidsperiod för vilken omräkning har skett enligt 9 § fjärde stycket, 4.förändringen av Statistiska centralbyråns konsumentprisindex . Den part som underrättelsen skickas till ska anses underrättad enligt första stycket när ett meddelande med det innehåll som anges där har sänts på det sätt och till en adress som anges i 8 §. En part som inte gör vad som krävs enligt första och andra styckena för- lorar sin rätt till ändring av avgiften för den nya avgiftsperioden. Paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet, innehåller bestämmel- ser om förfarandet vid ändring av avgiften enligt schablonmodellen i 9 §. I paragraf finns bestämmelser om hur motparten ska under- rättas i samband med en begäran om ny avgift samt om följderna av brister i detta avseende. En nödvändig förutsättning för att avgiften ska ändras för den följande avgiftsperioden är att den som vill ha till stånd en sådan ändring underrättar motparten om detta. Det gäller även om avgiften endast ska ändras i enlighet med förändringen av konsumentpris- index. För att minska risken för missförstånd och begränsa de bevissvårigheter som annars kan uppstå anges i första stycket att underrättelsen ska vara skriftlig. Det utesluter i sig inte att under- rättelsen lämnas på elektronisk väg. Om underrättelsen lämnas i sedvanlig pappersform, är det tillräckligt att den tillställs motparten med vanlig post. Den behöver alltså inte skickas med rekommend- erat brev eller liknande och den behöver inte heller delges (se vidare kommentaren till tredje stycket). Det anges även inom vilken tidsperiod underrättelsen ska skickas. Utgångspunkten är den nya avgiftsperiodens början; underrättelsen ska skickas tidigast sex och senast . Om t.ex. den nya avgiftsperioden börjar , ska underrättelsen således lämnas tidigast och . Det förhållandet att underrättelsen får skickas tidigast före den nya avgiftsperiodens början innebär att det inte är möjligt att låta en underrättelse omfatta flera avgiftsperioder. Grundar sig begäran om ändring av avgiften på en indexering enligt konsumentprisindex, kan underrättelsen normalt inte sändas tidigare än omkring fem och en halv månad före den nya avgifts- periodens början. Detta beror på att konsumentprisindex förändr- ing för den sjunde hela kalendermånaden före den nya avgifts- periodens början fastställs med några veckors fördröjning efter denna tidpunkt. Brister i fråga om underrättelsens innehåll och tidsfristerna får till följd att underrättelsen är utan verkan (se fjärde stycket). Jordägaren är naturligtvis oförhindrad att avstå från att ta ut hela den avgift som schablonmodellen medger. Om jordägaren är berättigad till en avgiftsökning men nöjer sig med den avgift som har utgått, behöver han inte skicka någon underrättelse enligt denna paragraf. En sådan underrättelse måste däremot skickas om jordägaren vill förbehålla sig en del av, fastän inte hela, den avgiftsökning som han är berättigad till. Ett praktiskt tillvägagångs- sätt i den situationen torde vara att jordägaren utformar sin under- rättelse om avgift för den kommande avgiftsperioden på så sätt att det av denna klart framgår att den begärda avgiften är lägre än vad som följer av arrendeavtalet och att det tydligt anges hur den be- gärda respektive avtalsenliga avgiften skiljer sig åt. Om jordägaren avstår från att under en ta ut den avgift som schablonmodellen medger, står det dock honom eller henne fritt att, när justering väl sker, justera avgiften till den nivå som följer av modellen. Utöver den begränsning som följer av marktaxeringsvärdets respektive konsumentprisindex förändringar finns det således inte någon begränsning i hur stor avgiftshöjningen får vara vid de tillfällen som jordägaren väljer att justera avgiften. I andra stycket anges vad en underrättelse ska innehålla. Avsikten är att motparten, vanligen arrendatorn, på grundval av den lämnade informationen enkelt ska kunna kontrollera att den begärda av- giften överensstämmer med schablonmodellen. En underrättelse om avgiftsändring ska innehålla uppgift om den avgift som begärs för den kommande avgiftsperioden och detaljerade uppgifter om hur den har räknats fram. Av underrättelsen ska därför även framgå det senaste marktaxeringsvärdet från allmän eller förenklad fastig- hetstaxering eller det fiktiva markvärde som har beräknats och, vid indexering, förändringen av konsumentprisindex med uppgift om det tidsintervall som förändringen har baserats på. Tredje stycket innehåller en bestämmelse om när en underrättelse ska anses ha lämnats och vart underrättelsen med laga verkan kan sändas. Enligt bestämmelsen anses motparten underrättad när under- rättelsen har skickats i rekommenderat brev till det som enligt 10 kap. 8 § andra stycket jordabalken anses som motpartens vanliga adress. Se, om innebörden av detta uttryck, kommentaren till den paragrafen. Det bör understrykas att de angivna bestämmelserna utgör en form av bevislättnadsregler; den som visar att han eller hon har avsänt underrättelsen med rekommenderat brev till mottagarens vanliga adress enligt 10 kap. 8 § jordabalken, ska anses ha under- rättat motparten vid avsändandet. tid inte att underrättelse sker på annat sätt, t.ex. med användande av e-post. I så fall måste emellertid den som har skickat underrättelsen visa att denna har kommit motparten till handa. För att inskärpa vikten av att en underrättelse med begäran om avgiftsändring i alla delar utformas och översänds enligt lagens föreskrifter har det i fjärde stycket tagits in en bestämmelse om följden av att kraven i paragrafens första och andra stycken inte efterlevs. Den innebär att brister i fråga om underrättelsens inne- håll och tidpunkten för underrättelsen får till följd att rätten till ändring av avgiften går förlorad för den nya avgiftsperioden. Den som har försuttit sin rätt till ändring av avgiften får således avvakta till dess tiden för att sända en underrättelse om begäran om avgifts- ändring för nästa avgiftsperiod är inne. Förfarandereglerna i paragrafen är inte avsedda att förhindra att jordägaren samordnar underrättelse och fakturering. Underrättelse och fakturering beträffande avgiften för den kommande avgifts- perioden bör tvärtom kunna ske i ett och samma dokument. 3 Ett test av schablonmodellen För att illustrera tillämpningen och utfallet av schablonmodellen i enskilda fall har modellen testats. Testet ger en bild av i vilken utsträckning en schablonberäknad arrendeavgift stämmer överens med den faktiska avgiften. Avsikten har alltså inte varit att under- söka effekterna av schablonmodellen vid en mera generell tillämp- ning. Testet redovisas nedan i två tabeller och två diagram. I tabell 1 redovisas arrendeavgiften sådan den dels har fastställts vid rättslig prövning, dels beräknats enligt schablonmodellen. Tabellen visar också relationen mellan den faktiska arrendeavgiften och mark- taxeringsvärdet för de arrendeställen som testet omfattar. framgår vilka uppgifter om tomtens egenskaper som har legat till grund för beräkningen av marktaxeringsvärdet. I diagram 1 redo- visas förhållandet mellan de schablonberäknade och de faktiska arrendeavgifterna. Diagram 2 visar hur skillnaderna mellan de fakt- iska och de beräknade arrendeavgifterna är fördelade i urvalet. Analysunderlaget består av 59 arrendeställen, indelade i 14 olika fastigheter. Urvalet av arrendeställen har hämtats från ärenden rörande arrendeavgift som har avgjorts av hovrätterna –2013 och har skett utan andra kriterier än att åstadkomma en viss spridning över landet. Faktisk arrendeavgift för respektive tomt framgår av tabell 1 kolumn 4. Den uppgiften liksom uppgift om arrendeperiod (se kolumn 5) har hämtats från hovrättens avgörande. Tomtens mark- taxeringsvärde anges i kolumn 6. Marktaxeringsvärdet är antingen fastställt av vid fastighetstaxeringen av småhus eller utgör ett fiktivt värde som har beräknats med hjälp av Skatte- verkets webb-baserade verktyg. I detta sammanhang saknas i stor utsträckning fastställda marktaxeringsvärden, varför de fiktiva värd- ena är vanligare. Enligt schablonmodellen ska avgiftsunderlaget räknas om med förändringen av konsumentprisindex, se 9 § fjärde stycket med författningskommentar. Konsumentprisindex för- ändring anges som en kvotdel i kolumnen 7. Kvotdelen varierar beroende på arrendeställets omregleringstidpunkt. Arrendeavgiften enligt schablonmodellen framgår av kolumn 8. Avgiften har be- räknats genom att värdena i kolumnerna 6 och 7 har multiplicerats med varandra och med avgiftsräntan om . Relationen mellan den av hovrätten fastställda arrendeavgiften och det fast- ställda eller fiktivt beräknade marktaxeringsvärdet för tomten fram- går av kolumn 9. Tabell 2 innehåller uppgifter om arrendeställenas storlek, läge (värdeområdesnummer), strandklass, VA-klass samt fastighets- rättsligt förhållande. I sistnämnt avseende kan det konstateras att några få tomter är självständiga registerfastigheter och att övriga tomter bedöms som avstyckningsbara. Samtliga uppgifter utom strandklassen är hämtade från hovrättens avgörande och från fastig- hetsregistret. I enstaka fall, då olika uppgifter framgår av avgörandet respektive fastighetsregistret, har en egen bedömning gjorts. Strand- klassen har bedömts genom mätningar på registerkartan. Egenskaps- uppgifterna i tabell 2 ligger till grund för det fastställda, alternativt fiktivt beräknade, marktaxeringsvärdet som anges i tabell 1 kolumn 6. Diagram 1 visar relationen mellan de fastställda avgifterna (tabell 1 kolumn 4) och de arrendeavgifter som en tillämpning av schablonmodellen leder till (tabell 1 kolumn 8). Punkterna som ligger längs med den diagonala mittlinjen motsvarar de arrende- ställen vars faktiska arrendeavgifter ligger i paritet med de schablon- beräknade avgifterna. Punkterna som ligger mellan den diagonala mittlinjen och de två parallella streckade linjerna visar de arrende- ställen vars faktiska och beräknade arrendeavgifter avviker med mindre än +/- . Punkterna till höger om mitt- linjen motsvarar de arrendeställen vars faktiska avgifter överstiger deras beräknade avgifter, medan punkterna till vänster om mitt- linjen visar det motsatta förhållandet. Diagram 2 visar hur arrendeställena fördelar sig sett till skill- naden mellan faktisk och schablonberäknad arrendeavgift. Undersökningen visar att de faktiska arrendeavgifterna har en större spridning än de schablonberäknade avgifterna (6 800–respektive 6 236–). En förklaring till detta kan vara att de faktorer som de faktiska avgifterna grundas på inte har någon direkt koppling till markvärdet eller marktaxerings- värdet. En annan möjlig förklaring är att storleken på marknadens avkastningsränta generellt sett är högre än den i utredningen före- slagna avgiftsräntan (2,) och att räntan kan antas variera mellan olika delar av landet. Värdet i kolumnen 9 visar att medianräntan för de undersökta arrendeställena är samt att de faktiska avgifterna mot- svarar en ränta på marktaxeringsvärdet på mellan . Av diagram 1 och 2 kan utläsas att skillnaden mellan den faktiska och den beräknade avgiften ligger inom intervallet +/- för majoriteten av de undersökta arrendeställena. Diagram 1 visar även att de faktiska avgifterna tenderar att vara högre är de beräk- Detta gäller särskilt de avgifter som faller utanför intervall- gränsen +/- . Troligtvis beror detta på att andra faktorer än markvärdet spelade större roll vid bestämmandet av dessa avgifter. Taxeringsvärdetomtmark(FFT09), modellen(2,) Rinkaby1:7 (tomtnr3) Rinkaby1:7 (tomtnr16) Rinkaby1:7 (tomtnr20) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) (komV,ejA) Rinkaby1:7 (tomtnr3) Klass4(>150m) Rinkaby1:7 (tomtnr16) Klass3(76-‐150m) Rinkaby1:7 (tomtnr20) Klass2(<76m) Klass4(>150m) (komV,ejA) Klass2(<76m) (komV,ejA) Klass4(>150m) (komV,ejA) Klass4(>150m) Klass3(76-‐150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass4(>150m) Klass1(<76m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass4(>150m) Klass3(76-‐150m) Klass3(76-‐150m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass1(<76m) Klass3(76-‐150m) Klass3(76-‐150m) Klass1(<76m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) Klass3(76-‐150m) Klass4(>150m) Klass4(>150m) 300(25%avtomten) Klass4(>150m) 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . [21] Olycksregister och djupstudier på trans-