sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — Den redovisade vinsten i det utländska koncern- företaget minskar med lika mycket. Detta är lönsamt för koncernen som helhet om den överförda vinsten beskattas lägre i än i utlandet. I praktiken begränsas, men hindras inte fullständigt, denna form av vinstöverföring av att internationella riktlinjer om internprissättning måste beaktas. Vinstöverföring av räntor kan göras på flera olika sätt. Vi tar här upp två huvudgrupper, dels förändrade räntesatser på koncerninterna lån, dels förändrad finansieringsstruktur som uppnås genom koncern- interna transaktioner, vilka beskrivs i det följande. Nuvarande regler för ränteavdragsbegränsningar begränsar, men hindrar inte fullständigt, möjligheterna till vinstöverföring med hjälp av räntor. Vinstöverföring till genom ökade ränteinkomster Ett företag i lånar ut pengar till ett utländskt koncern- företag. Ränteinkomsterna i ökar, och ränteutgifterna i utlandet ökar. För att hålla det totala kapitalet tillskjuter det utländska företaget eget kapital till det svenska bolaget. För att beskriva transaktionens påverkan på bolagsskatten i kan frågan ställas hur mycket skatten påverkas av att ränte- inkomsterna ökar med en krona genom transaktionen som beskrivs ovan. Skatten kan påverkas på två sätt, dels direkt av förändrade ränteinkomster, dels indirekt via förändringar i balansräkningen, vilket är relevant i två av modellerna (ST-schablonen och den kom- binerade modellen). Givetvis kan transaktionen göras också åt det andra hållet. Då görs vinstöverföringen från till utlandet. Vinstöverföring till genom minskade ränteutgifter Ett företag i minskar en skuld (amorterar) till ett utländskt koncernföretag. Ränteutgifterna i minskar, och ränte- inkomsterna i utlandet minskar. För att hålla det totala kapitalet tillskjuter det utländska företaget eget kapital till det svenska bolaget. Hur påverkas då skatten i av att ränteutgifterna minskar med en krona genom transaktionen som beskrivs ovan? Skatten kan påverkas på två sätt, dels direkt av förändrade ränteutgifter, dels indirekt via förändringar i balansräkningen, vilket som nämnts ovan är relevant i två av modellerna. Också denna transaktion kan göras åt det andra hållet. Då görs vinstöverföringen från till utlandet. Beräkningar görs av hur ett företags bolagsskattebetalningar påverkas av att (1) EBIT ökar, (2) ränteinkomster ökar genom ändrad räntesats på koncerninterna lån, (3) ränteutgifter minskar genom ändrad räntesats på koncerninterna lån, (4) ränteinkomster ökar genom en koncernintern transaktion, (5) ränteutgifterna minskar genom en koncernintern transaktion. I två av modellerna (EBIT-modellen och modellen med ett finansieringsavdrag) påverkas inte bolagsskatten av balans- räkningen. Vidare avser avdragsbegränsningarna nettoräntor i dessa modeller. Det betyder att beräkningarna av (2)-(5) är desamma för dessa två modellerna. I de två andra modellerna (ST-schablon och den kombinerade modellen) kan däremot företagens bolagsskattebetalningar påverkas av balansräkningen. Dessa två modeller skiljer sig åt genom att avdragsbegränsningarna i ST-schablonen avser bruttoräntor medan de i den kombinerade modellen avser nettoräntor. Det betyder att beräkningarna av (2) och (3) samt av (4) och (5) är desamma för den kombinerade modellen. För ST-schablonen skiljer alla beräkningarna sig åt. Innan vi går vidare med beräkningarna följer en beskrivning av hur de transaktioner som påverkar balansräkningen också påverkar underlagen i ST-schablonen och den kombinerade modellen. Hur påverkas underlagen av transaktionerna som påverkar balansräkningen? Det första fallet består i att det svenska företaget lånar ut pengar till ett utländskt koncernföretag, får ett lika stort tillskott av eget kapital, och ränteinkomsterna i det svenska företaget ökar. Utlåningen minskar kassan medan tillskottet ökar kassan med lika mycket. En fordran tillkommer av utlåningen. Sammantaget ökar tillgångarna med lika mycket som fordran. Utlåningen påverkar inte skulder eller eget kapital. Eget kapital ökar däremot i och med till- skottet. Sammantaget ökar eget kapital med lika mycket som till- skottet. Underlaget i ST-schablonen utgörs av de skattemässiga till- gångarna, vilka ökar med fordran. Underlaget i ST-schablonen ökar därmed med lika mycket som lånet. Underlaget i ACE-delen av den kombinerade modellen utgörs av det skattemässiga egna kapitalet, vilket här ökar med tillskottet. Tillskottet är lika stort Om ränteinkomsterna ökar med en krona är lånet där är räntesatsen på det koncerninterna lånet. andra fallet består i att det svenska företaget amorterar på ett lån till ett utländskt koncernföretag, får ett lika stort tillskott av eget kapital, och ränteutgifterna i det svenska företaget minskar. Amorteringen minskar kassan medan tillskottet ökar kassan med lika mycket, och tillgångarna påverkar sammantaget inte. Amorteringen minskar skulderna med lika mycket som amorteringen, och det egna kapitalet ökar med lika mycket. Underlaget i ST-schablonen utgörs av de skattemässiga till- gångarna, vilka inte påverkas alls. Underlaget i ACE-delen av den kombinerade modellen utgörs av det skattemässiga egna kapitalet, vilket här ökar med tillskottet. Tillskottet är lika stort som amorter- 1ingen . Om ränteutgifterna minskar med en krona är amorteringen , där är räntesatsen på det koncerninterna lånet. Beräkningarna avser hur bolagsskatten i förändras av att en krona i vinst förs över till ett svenskt bolag på de sätt som beskriv- its i punkterna (1)–(5). Effekterna sammanfattas i tabell B8.1. I tabell B8.3 är effekterna siffersatta med hjälp av de parameter- värden som redovisas i tabell B8.2. För att förenkla beräkningarna antas inga rullningsregler. (3)-(5) beräknas på samma sätt som (2). skatt = EBIT(EBIT + räntenetto) upp till taket över taket upp till taket över taket upp till taket (3)-(5) beräknas på samma sätt som (2). (1 )(EBIT + räntenetto) Modell med ett finansieringsavdrag = skatt(1 ) (3)-(5) beräknas på samma sätt som (2). om räntenetto 0 om räntenetto < 0 om räntenetto < 0 (3) beräknas på samma sätt som (2). (5) beräknas på samma sätt som (4). SOU 2014:40 Bilaga 8 Tabell B8.2 Parametervärden beräknade så att den offentligfinansiella effekten är densamma som med nuvarande regler Tabell B8.3 Effekt på skatt i av vinstöverföring till med en krona. Parametervärden från tabell 2 2. ränteinkomster, 2. ränteinkomster, 3. ränteutgifter, ränte- sats (om räntenetto0) 3. ränteutgifter, ränte- sats (om räntenetto<0) 4. ränteinkomster, 4. ränteinkomster, 5. ränteutgifter, 5. ränteutgifter, Först och främst bör det sägas att effekterna som redovisas i tabell B8.3 inte säger något om hur lönsam en vinstöverföring är för koncernen som helhet. Tabellen visar enbart vilken effekt en vinst- överföring har på bolagsskatten i . Om vinstöverföringen är lönsam för koncernen eller inte beror på hur skattereglerna ser ut i det andra landet, det som i den här bilagan kallas utlandet. Vinst- överföringar kan ske både till och från . Nedan diskuteras vinstöverföringar till , men incitamentsförändringen på- verkas av exakt samma faktorer för vinstöverföringar från . Om en vinstöverföring till blir mer lönsam så kommer en vinstöverföring från att bli exakt lika mycket mindre lönsam. Av förenklingsskäl tas i texten bara upp vinstöverföringar till . En jämförelse kan dock göras mellan dagens regler och modell- lerna. En sådan jämförelse visar hur incitamenten att göra en vinstöverföring till skulle förändras om någon av modellerna infördes. Tabellen visar att med dagens regler beskattas en vinst- överföring till , oavsett vilken form vinst- överföringen har. På motsvarande sätt gäller att en vinstöverföring från till utlandet minskar bolagsskatten i av vinstöverföringen. I de fyra modellerna beskattas vinstöverföringar aldrig med , men i flera fall beskattas de med mindre. Incitamenten att föra över vinster till skulle därmed aldrig bli svagare med någon av modellerna, däremot starkare i vissa fall. På motsvarande sätt gäller att incita- menten av föra över vinster från till utlandet aldrig skulle bli starkare med någon av modellerna än med nuvarande regler. Därmed kan slutsatsen dras att de sammanlagda vinstöverföringarna till kommer att öka oavsett vilken modell som skulle införas. Både i en EBIT-modell och i en modell med finansieringsavdrag beskattas överförd EBIT lägre än med nuvarande regler. Det talar för att vinstöverföringar till av EBIT skulle öka med de modellerna. Med övriga modeller skulle beskattningen av överförd EBIT inte förändras jämfört med nuvarande regler. Bara för att vinstöverföringarna till skulle öka som en följd av de ändrade incitamenten betyder det inte med automatik att också skatteintäkterna skulle öka. De svenska skatteintäkterna som följer av ökad vinstöverföring till kan beräknas enligt följande: SOU 2014:40 Bilaga 8 ingen eller positiv effekt ingen eller negativ effekt Tecknet betyder förändring, och t är de skattesatser som redo- visas i tabell B8.3, vilka skulle kunna benämnas effektiva skatte- satser på vinstöverföringar. Med vinstöverföringar menas här de vinstöverföringar som görs till . Uttrycket kan utläsas som att förändringen av de svenska skatteintäkterna på vinstöverföringar beräknas som den nya skattesatsen på vinstöverföringar till multiplicerad med ökningen av vinstöverföringarna till plus den gamla nivån på vinstöverföringarna till multiplicerad med förändringen av skattesatsen. Att vinstöverföringarna till ökar (den första termen) har en positiv effekt på de svenska skatteintäkterna. Att skattesatsen på vinstöverföringar minskar (den andra termen) har en negativ effekt på de svenska skatteintäkterna. I modellerna beskattas vissa vinstöverföringar med noll procent, inte alls. Det betyder att den första termen i dessa fall är noll. En ökning av vinstöverföringar till skulle i dessa fall inte leda till ökade skatteintäkter och skulle därför inte kunna användas som finansiering av kommitténs förslag. Däremot skulle företagens vinster efter skatt öka. För att få en uppfattning om hur skatteintäkterna kan tänkas påverkas av den förändrade beskattningen av vinstöverföringar krävs antaganden om hur mycket vinstöverföringarna till skulle öka med de nya reglerna. Det beror i sin tur på hur mycket skatt koncernerna skulle tjäna på att föra över vinster till . Några sådana antaganden görs inte här. Det krävs också information om hur stora vinstöverföringarna är , något som vi inte känner till. En stor grupp företag har negativa räntenetton. För de företagen skulle en vinstöverföring genom förändrad finansierings- struktur inte beskattas alls i en modell med finansieringsavdrag. På motsvarande sätt skulle vinstöverföringar från till utlandet genom samma typ av transaktion (fast åt motsatt håll) inte påverka beskattningen i . Det skulle alltså inte finnas något incita- ment att använda den här typen av upplägg för att via ränteavdrag överföra vinster från till utlandet. Därmed borde de nuvarande reglerna för ränteavdragsbegränsningar inte behövas med denna modell. Dagens begränsningsregler avser enbart företagens räntekostnader. I ST-schablonen medges inga avdrag för räntekostnader. Även för denna modell borde det därför vara möjligt att avskaffa dagens regler om ränteavdragsbegränsningar. Den kombinerade modellen sticker ut på så sätt att vinst- överföringar beskattas i de flesta fall. Att vinstöverföringar inte beskattas i två av fallen beror på att räntesatsen för koncerninterna lån, ik, är satt till densamma som den riskfria räntan, i, vilket ju är i underkant. Om ik sätts högre är uttrycken i de två cellerna positiva. De slutsatser som entydigt kan dras utifrån analysen är följande. Ingen modell ger svagare incitament för vinstöverföring till än nuvarande skatteregler. Incitamenten för vinstöverföring av EBIT-resultat är starkare i såväl en EBIT-modell som en modell med ett finansierings- avdrag. I övriga två modeller är dessa incitament desamma som med nuvarande regler. De nuvarande reglerna för ränteavdragsbegränsningar borde inte behövas med vare sig modellen med finansieringsavdrag eller modellen med ST-schablon. Författningsförslag för och författningskommentar till det alternativa förslaget lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 48 kap. 26 § ska upphöra att gälla, dels att 17 kap. 2 §, 18 kap. 7 §, 19 kap. 8 och 9 §§, 20 kap. 11 §, 24 kap. 1 §, 35 kap. 3 §, 39 kap. 1 §, 40 kap. 16 a §, 48 kap. 27 §, 50 kap. 5 § och 65 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 24 a kap., sex nya paragrafer, 24 kap. §, 39 kap. 8 a och 32–35 §§, samt närmast före 24 kap. § och 39 kap. 32 § nya rubriker av följande lydelse. Med anskaffningsvärde, netto- försäljningsvärde och återan- skaffningsvärde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 9 § andra–fjärde styckena års- redovisningslagen (1995:1554) Med anskaffningsvärde, netto- försäljningsvärde och åter- anskaffningsvärde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 9 § andra–fjärde styckena års- redovisningslagen (1995:1554) 1Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse av 48 kap. 26 § 2011:1256. 2Senaste lydelse 2010:1528. eller i förekommande fall 4 kap. eller i förekommande fall 4 kap. lagen (1995:1559) lagen (1995:1559) 4 kap. 4 § lagen (1995:1560) om 4 kap. 4 § lagen (1995:1560) om finansiella kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. Med verkligt värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a § andra stycket årsredovisningslagen. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut (1999:1078), anskaffningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. tarier är utgiften för förvärvet tarier är utgiften för förvärvet om de förvärvas genom köp, om de förvärvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på byte, egen tillverkning eller på liknande sätt, med undantag för förvärvas på annat sätt, anses finansiella kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. förvärvas på annat sätt, anses undantag för finansiella kostna- der som avses i 24 a kap. 4 §. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. Om en byggnad uppförs av den skattskyldige, är anskaff- ningsvärdet utgiften för att Om en byggnad uppförs av den skattskyldige, är anskaff- ningsvärdet utgiften för att 3 Senaste lydelse 2010:1528. SOU 2014:40 Bilaga 9 uppföra den, med undantag för finansiella kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. Om en byggnad förvärvas genom köp, byte eller på lik- genom köp, byte eller på lik- nande sätt, är anskaffnings- nande sätt, är anskaffnings- värdet utgiften för förvärvet. värdet utgiften för förvärvet, kostnader som avses i 24 a kap. I 18 § finns bestämmelser om förvärv av byggnad genom arv, gåva m.m. markanläggning är den skatt- markanläggning är den skatt- skyldiges utgifter för att anskaffa skyldiges utgifter för att anskaffa eller förbättra anläggningen. eller förbättra anläggningen, med undantag för finansiella kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. Som anskaffningsvärde räknas också sådant värde av nyttjande- rättshavares förbättringsutgifter som enligt 19 kap. 29 § ska tas upp som intäkt för fastighetsägaren. I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpning i inkomstslaget näringsverksamhet av vissa bestämmelser i inkomstslaget kapital i 2 och 3 §§, –partiell fission i 3 a §, –kapitalrabatt på optionslån i 4 §, –avdragsrätt för ränta på vinstandelslån i 5–10 §§, –begränsningar i avdragsrätten för ränta på vissa skulder i 10 a– 10 f §§, –avdrag för ränta på vissa efterställda lån i §, 4 Senaste lydelse 2012:757. –avdrag för lämnad utdelning i 11 §, och –skattefria utdelningar i 12–22 §§. En bestämmelse om skattefrihet för utdelning från privat- bostadsföretag finns i 15 kap. 4 §. Bestämmelser om i vilken utsträckning ersättningar i form av livränta och liknande utbetalningar för avyttrade tillgångar räknas som ränta finns i 44 kap. 35 och 37–39 §§. Avdrag för ränta på vissa efter- ställda lån Räntekostnader hänförliga till kapitalinstrument och efterställda lån som omfattas av Europeiska Unionens förordning 575/2013 artikel 62 får inte dras av. Finansiella kostnader och finansiella intäkter i inkomstslaget näringsverksam- het I detta kapitel finns bestäm- melser om begränsning i rätten till avdrag för finansiella kost- nader. Bestämmelserna i detta kapitel gäller för juridiska personer, svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juri- diska personer. För svenska handelsbolag avses med beskattningsår i detta kapitel räkenskapsåret. Med finansiellt instrument avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a och 14 c §§ årsredovisningslagen (1995:1554). Detta gäller oavsett om instrumentet utgör lager eller kapitaltillgång. Med finansiellt instrument avses inte –andelar i skalbolag som avses i 25 a kap. 9 §, –andelar som avses i 27 kap. 6 §, och –termin och option som är hänförliga till annat än finan- siella kostnads- och intäktsposter. Med finansiell kostnad avses i detta kapitel en, –ränta och annan direkt eller indirekt, kostnad för en kredit, –förlust vid avyttring och nedskrivning av finansiella instrument, och –utdelning som får dras av. Med finansiell kostnad avses –ränta avseende en sådan skuld som avses i 24 kap. 10 b §, –kostnad för kredit eller köp och försäljning av ett finansiellt instrument till den del kostnaden utgör betalning för en annan tjänst än som avses i 3 kap. 9 § mervärdesskattelagen (1994:200), – förlust på finansiellt instru- ment som avses i 25 a kap. 19 §, och – utdelning som avses i 39 kap. 22 §. En avsättning i balansräkning i andra fall än som avses i 28 kap. 3 § första stycket andra punkten utgör inte en kredit enligt första stycket första strecksatsen. Detsamma gäller kredit på grund av köp av tillgångar eller tjänster i näringsverksamheten om krediten lämnats på sedvanliga villkor. Med finansiell kostnad avses även det räntebelopp som ingår i en hyreskostnad, om inte annat anges i 7–9 §§. Det räntebelopp som ska användas är det som följer av hyresavtalet. Om räntebeloppet inte kan beräknas med ledning av upp- gifterna i hyresavtalet eller om det avviker från vad som skulle ha avtalats mellan sinsemellan obe- roende näringsidkare ska stats- låneräntan med tillägg av multiplicerat med den hyrda tillgångens marknads- värde vid beskattningsårets ingång användas. När hyresobjektet är en fastig- het behöver 5 § inte tillämpas. Det gäller dock inte –när ett företag direkt eller indirekt har avyttrat en fastighet och det avyttrande företaget, eller ett koncernföretag till det före- taget, därefter ingått ett hyresavtal avseende en väsentlig del av samma fastighet, och –vid hyra av fastighet mellan två koncernföretag. i första stycket avses företag som ingår i samma koncern enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Om hyresavtalets löptid inte överstiger behöver 5 § inte tillämpas. Om det finns ett samband mellan flera på varandra följande hyresavtal ska avtalets längd bedömas med hänsyn till samtliga avtal. Första stycket gäller inte vid hyra mellan två koncernföretag. avses det- samma som anges i 7 § andra stycket. Om företagets sammanlagda hyreskostnader under beskattnings- året inte överstiger behöver 5 § inte tillämpas. Om företaget ingår i en koncern ska hela koncernens hyreskostnader beaktas. Undantaget gäller dock inte stycket första strecksatsen, och och för sådana hyresavtal som avses i 8 § ska inte ingå vid beräkningen. och koncern- företag i första och andra styckena avses detsamma som anges i 7 § andra stycket. Att finansiella kostnader inte får räknas in i anskaffningsvärdet för en tillgång som ingår i – lagertillgångar i 17 kap. 2 §, – inventarier i 18 kap. 7 §, – byggnader i 19 9 §§, och 20 kap.11 §. Med finansiell intäkt avses intäkt av sådant slag som motsvarar en finansiell kostnad. Som finansiell intäkt räknas även vinst vid avyttring av fordringar m.m. som avses i 25 a kap. 19 § och belopp som ska tas upp enligt 39 kap. 14 § första stycket 2 och 33 §. Med finansiell intäkt avses även det räntebelopp som ingår i en hyresintäkt. Vad som anges i 7 och 8 §§ gäller på motsvarande sätt för finansiella intäkter. Räntebeloppet ska beräknas på det sätt som anges i 6 §. Om andra stycket i nämnda paragraf ska tillämpas på en hyresintäkt ska enbart statslåneräntan användas. finansiella intäkter överstiger beskattningsårets finansiella kostnader utgör mellanskillnaden ett positivt finansnetto. Om i stället beskattningsårets finansiella kostnader överstiger beskattnings- årets finansiella intäkter utgör mellanskillnaden ett negativt finansnetto. Ett negativt finansnetto får endast dras av i den omfattning som anges i 15, 17 och 19 §§. Ett negativt finansnetto ska dras av med ett belopp som är högst av avdrags- underlaget enligt 16 § (avdrags- utrymmet). Avdragsunderlaget beräknas genom att näringsverksamhetens intäktsposter minskas med kost- nadsposterna och med positivt finansnetto enligt 13 §, samt med överskott som belöper sig på andelar i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. Ett negativt finansnetto som inte i sin helhet kan dras av ett beskattningsår (kvarstående finansiella kostnader) får till den delen dras av senare beskatt- ningsår, dock inte senare än det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår då kostnaderna uppkom. Ett avdragsutrymme som inte har kunnat användas i sin helhet enligt 15 § får till den delen användas för avdrag av kvarstående finansiella kostnader. De kvar- stående finansiella kostnader som uppkom tidigast ska dras av först. Vid ägarförändringar som innebär att ett företag får ett bestämmande inflytande, enligt 40 kap. 5 §, över ett annat företag och något av företagen har kvarstående finansiella kostnader faller dessa kostnader bort. Särskilda bestämmelser för företag som kan lämna koncern- bidrag Ett företag som har ett positivt finansnetto får högst med ett motsvarande belopp göra avdrag för ett outnyttjat negativt finans- netto hos ett annat företag under förutsättning att 1.båda företagen med avdragsrätt kan lämna koncern- bidrag till varandra, och 2.båda företagen redovisar avdraget öppet i inkomst- deklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstid- punkt enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokföringsskyldighet upphör. Till den del negativt finans- netto inte kan dras av behandlas det som kvarstående finansiella kostnader i det företag där det negativa finansnettot har upp- kommit. Ett koncernbidrag från ett moderföretag till ett helägt dotter- företag eller från ett helägt dotterföretag till ett moderföretag ska dras av under förutsättning att 1.varken givaren eller mottagaren är ett privatbostadsföretag eller investmentföretag, 2.både givaren och mottagaren redovisar bidraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma 5 Senaste lydelse 2011:1256. deklarationstidpunkt enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte givarens eller mottagarens bokföringsskyldighet upphör, 3.dotterföretaget har varit helägt under givarens och motta- garens hela beskattningsår eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag, 4.mottagaren inte enligt ett skatteavtal ska anses ha hemvist i en utländsk stat utom i fall som avses i 2 a § andra meningen, 5.näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskatt- ning i på grund av ett skatteavtal, och 6.om bidraget lämnas från dotterföretaget till moder- företaget, utdelning under beskattningsåret från dotter- företaget inte ska tas upp hos moderföretaget. 5.näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskatt- ning i på grund av ett skatteavtal,