sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — ska - som en fortsättning satsning Naturens år - redovisa vilka insatser som myndigheten har vidtagit för att uppmärksamma FN:s internationella år för biologisk mångfald 2010 och öka kunskapsspridningen om Convention on Biological Diversity (CBD). Bidrag till ideella miljöorganisationer skulle redovisa vilka bidrag som sökts av och beviljats till ideella miljöorganisationer samt organisationer som bedriver utvecklingsarbete som främjar de verksamheter som verket ansvarar för. skulle redovisa hur de resurser har används som har betalats ut. skulle redovisa hur de resurser har använts som har betalats ut. skulle redogöra hur anslaget 1:12 Havsmiljö har använts och - om möjligt - vilka effekter som åtgärderna under anslaget har lett till. Miljö- och kemikaliesamarbetet med skulle redovisa sina insatser avseende miljö- och kemikaliesamarbetet med , hur medlen på anslag 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med , ap. 1 har fördelats och använts inom de olika samarbetsområdena, inklusive hur samarbetet har bidragit till arbetet i miljöarbetsgrupp, särskilt beträffande s.k. hot spots. skulle redogöra för vilka insatser de har vidtagit för att öka kunskapen hos länsstyrelser, kommuner, vind- kraftsbranschens aktörer och allmänheten om vindkraftens samlade effekter på natur och miljö. Verket ska också redovisa hur många vindkraftsärenden som det har fått in, hur stor andel av dessa som det har svarat på, på vilka grunder urval skett i fråga om vilka ärenden verket svarat på, när i beredningsprocessen som verket har yttrat sig och en grov redovisning av innebörden i yttrandena. skulle redovisa hur myndigheten har bidragit till förberedelserna inför ordförandeskap i 2011-2013, inklusive deltagande i rådets olika arbetsgrupper. ska också redovisa hur myndigheten har bidragit i arbetet med ordförandeskap i Barents Euro Arktiska Råd och dess miljögrupp 2010-2011. Kommunalt skydd av naturområden skulle redovisa hur myndigheten har följt upp och utvärderat kommunernas arbete med kommunalt skydd av naturområden i syfte att ta tillvara erfarenheter för kommunernas framtida arbete samt för myndighetens vägledning om skydd av områden. Samråd i vissa frågor skulle redovisa hur verket har samrått med andra berörda myndigheter, företag och intresseorganisationer när frågor som rör investeringsstöd, friluftsliv, miljöforskning, avfall, rovdjur och havsmiljö behandlas av verket. I regleringsbrevet fick 24 uppdrag. Fjorton uppdrag skulle redovisas , sju . Resterande fyra uppdrag skulle redovisas på annat sätt. Ett av uppdragen skulle redovisas till och ett till och arton uppdrag skulle redovisas till . Resterande uppdrag skulle redovisas på annat sätt. Enligt sina uppdrag i regleringsbrevet skulle Natur- vårdsverket: –inventera kunskapsläget om sektorer med betydande utsläpp av växthusgaser i ett urval av utvecklingsländer och undersöka förutsättningar för att genomföra sektorsansatser på klimatom- rådet och möjlighet att inkludera dem i ett system för utsläppskreditering och/eller utsläppshandel. Arbetet skulle genomföras efter samråd med , –redovisa för- och nackdelar med att helt förbjuda att yrkes- mässigt överlåta och saluhålla varor som innehåller klor- fluorkarboner, CFC, och klorfluorkolväten, HCFC. I redovis- ningen skulle även beakta vilka fördelar som ett eventuellt förbud skulle kunna ge i förhållande till Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 av om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Om ansåg att det fanns ett behov av förbud i det ena eller båda fallen, skulle verket dels göra en konsekvens- utredning som skulle utformas så långt som möjligt i enlighet med 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning, dels en riskbedömning av ett dylikt förbud. I konsekvensutredningen skulle även en analys av påverkan på handel med andra länder ingå. förändringar i regelverket skulle vara i form av författ- ningsförslag, –i samråd med andra berörda myndigheter när så krävs, ansvara för genomförandet av EG:s ramdirektiv om en marin strategi på myndighetsnivå. skulle redovisa insatser och – om möjligt – effekter, –i samråd med , och Statens jord- bruksverk samt efter samråd med vattenmyndigheterna, andra berörda myndigheter och aktörer – föreslå hur åtgärder och åtgärdsprogram för att förbättra vattenkvaliteten och minska föroreningsbelastningen enligt bland annat ramdirektivet för vatten, det direktivet, Baltic Sea Action Plan (BSAP) och miljömålsarbetet skulle kunna samordnas. Syftet var att maximera måluppfyllelser, ta tillvara synergieffekter och opti- mera kostnadseffektivitet, –verka för och följa upp att länsstyrelserna ser till att Natur- vårdsverkets föreskrifter avseende avloppsreningsverk för att minska kväveutsläpp följs. Verket skulle redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits och resultaten av dessa, –lämna förslag till nya Natura 2000-områden och komplette- ringar av redan föreslagna områden. Utgångspunkten för för- slagen skulle vara att åtgärda de brister i nätverket 2000 som framgår av resultaten från Europeiska kommissionens bio- geografiska utvärderingsmöte för de atlantiska och baltiska regionerna. Förslagen skulle vara baserade på förslag från berörda länsstyrelser. De riktlinjer som angavs i regeringens uppdrag till och länsstyrelserna , kompletterade med att uppdraget också ska genomföras i samråd med geologiska undersökning och , ska i övrigt vara vägledande för arbetet, –lämna underlag på områden av gemenskapsintresse (SCI) som ska förklaras som särskilda bevarandeområden (SAC) enligt habitatdirektivet. De områden som berörs är alla områden beslutade som SCI-områden av Europeiska kommissionen och , –komplettera redovisningen av Skyddsvärda statliga skogar och urskogsartade skogar (Huvudrapporten över uppdrag om naturvärdesbedömning och skydd av viss skog, rapport 5339, ) i fråga om inventerade områden på Fortifika- tionsverkets marker. Kompletteringen skulle avse resultatet av fördjupat samråd med , –redovisa statistik som rör kommunernas och länsstyrelsernas beslut om att upphäva och ge dispens från strandskyddet. Av redovisningen skulle framgå hur många upphävanden och dispenser som länsstyrelserna och kommunerna har beslutat om , fördelat på kommuner, samt ändamålet för upphävandet eller dispensen, –göra en utvärdering av befintligt nätverk av särskilda skydds- områden för fåglar, –ta fram förslag till en plattform som syftar till att öka närings- livets engagemang för att kunna nå uppställda nationella miljö- kvalitetsmål om biologisk mångfald. Plattformen skulle rymma konkreta åtgärder/verktyg och tas fram i dialog med repre- sentanter från näringsliv, intresseorganisationer och forskar- världen. Uppdraget skulle utgå från nordiska erfarenheter och de erfarenheter som gjorts inom Europeiska kommissionen med utgångspunkt från initiativ om Business and Biodiversity. Av uppdraget skulle framgå förslag på hur arbetet kan finansieras och förvaltas av de samverkande parterna. Myn- digheten bör samråda med , Skogs- styrelsen samt i relevanta delar, –fastställa ett åtgärdsprogram för kungsörnen som hotad art, –efter samråd med och Viltskadecenter, lämna en vägledning för prioriteringar av förebyggande åtgärder mot skador som har orsakats av rovdjur i områden med täta tamdjursbesättningar, –efter samråd med berörda aktörer, lämna ett förslag gällande var i ett tredje informationscentrum om rovdjur kan lokaliseras, –föreslå hur ett system för omhändertagande av uttjänta små fartyg, från fritidsbåtar till små skutor, kan inrättas i syfte att förebygga uppkomsten av nedskräpande vrak. Vidare skulle – utifrån Statskontorets förslag och remiss- instansernas yttranden om möjligheten för kommunen att omhänderta nedskräpande eller uppenbarligen övergivna båtar (Statskontorets rapport och ägarlösa båtar, 2008:6) – föreslå ett system som gör det möjligt att spåra ägare, forsla bort och eventuellt skrota övergivna nedskräpande fritidsbåtar. Eventuella förslag till förändringar i regelverket skulle vara i form av författningsförslag. Konsekvenserna för företagen av författningsförslag skulle redovisas. För åtgärdsförslag som medför finansiella kostnader skulle förslag på finansiering redovisas, –utveckla riktlinjer för servicenivå för insamling av hushållens farliga avfall och grovavfall. Verket skulle i detta arbete vara i kontakt med företrädare för kommunerna, som ansvarar för denna fråga, –inom sitt ansvarsområde bistå i mätningarna av företagens administrativa kostnader, dels med en uppdatering av förändringarna i regelverken , dels med en prognos . Det underlag som behövdes skulle redovisas som angav i särskild ordning,1 –i enlighet med kommande anvisningar från , redo- visa genomförda och planerade insatser som har betydelse för turistnäringen och turister i , –ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndig- heten i dess arbete med regionala tillväxtfrågor. Strategin ska grunda sig i förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete samt på den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013, –föreslå ändringar i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt i fråga om nya avgifter och ny indelning av verksamheter i olika avgiftsnivåer för vat- Avgifterna ska så långt som möjligt motsvara de kostnader som prövningen och tillsynen är förenad med. 1 skulle regeringen lämna en slutredovisning av det regelförenklingsarbete som bedrivits . skulle efter samråd med länsstyrelserna över- väga ett avgiftssystem som, beträffande avgifter för miljöfarliga verksamheter och vattenverksamheter, innebär att avgifterna över tiden kan motsvara kostnaderna eller hur avgifterna på annat sätt ska revideras så att de över tiden kan komma att motsvara kostnaderna. I samband med detta skulle Naturvårds- verket, efter samråd med länsstyrelserna och berörda centrala myndigheter, föreslå nödvändiga ändringar i de rapporterings- system som finns avseende rapportering av kostnader och avgifter till från länsstyrelserna, i syfte att kunna följa utvecklingen av kostnaderna och avgifterna avseende miljöfarliga verksamheter och vattenverksamheter och så att rapporteringen kan ligga till grund för revidering av avgifterna. Förslaget skulle beakta möjligheterna att komplettera rapporteringen med uppgifter från miljödomstolarna. När föreslog förändringar i regelverket skulle detta vara i form av författningsförslag. skulle redovisa konsekvenserna av förslagen. skulle remittera förslagen och sammanställa remissvaren, –bistå den särskilda utredaren som förbereder inrättandet av den nya Havs- och vattenmyndigheten2. Verket skulle lämna de uppgifter och underlag som utredaren begärde. Beslut om frågor av långsiktig karaktär skulle fattas i samråd med utredaren och de berörda myndigheterna, –fastställa en nationell avfallsplan och upprätta ett avfallsföre- byggande program i enlighet med kraven i artiklarna 28–33 i och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv, –efter samråd med de länsstyrelser som är vattenmyndigheter enligt 37 a § förordningen (2002:864) med länsstyrelse- instruktion, ta fram en plan som kostnadsberäknats för en långsiktig anpassning av kalkningsverksamheten baserat på 2 ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) har regeringen aviserat att den nya myndigheten för havs- och vatten- miljöfrågor ska inrättas. I propositionen anger regeringen att flertalet av de verksamheter vid som rör havs- och vattenmiljö kommer att ingå i den nya myndigheten. Av direktivet Inrättande av en ny myndighet för havs- och vattenmiljö (dir. 2010:68) framgår att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . den framtida utvecklingen av nedfallet –utifrån de krav som ställs genom miljökvalitetsnormer och miljömål. En analys borde göras av långsiktigt verkande åtgärder för de mest försurade områdena. I uppdraget borde också ingå att, efter samråd med , bedöma skogsbrukets del av försurningen. Vidare skulle det framgå hur kalknings- verksamheten kan bidra till och samordnas med andra insatser än kalkning för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och miljökvalitetsnormerna inom vatten- förvaltningen, inklusive miljöövervakning, i syfte att effekti- vattenvårdsinsatserna. –i samråd med analysera vilka åtaganden i Helcoms aktionsplan för som kan uppfyllas genom det opera- tiva programmet för fiskerinäringen för 2007–2013. De mest prioriterade åtagandena beskrivs i regeringens skrivelse Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). I syfte att aktuella åtgärder, så långt som möjligt, ska kunna finansieras via det operativa programmet skulle analysen även kunna rymma för- slag om ytterligare höjd medfinansiering, utöver de som aviserats i skrivelsen. Åtgärder för biologisk mångfald skulle till Miljö- departementet redovisa 1.övergripande hur medel inom anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald, ap. 2, har använts fördelat på följande kategorier: områdesskydd, skötsel av skyddade områden, friluftsliv, investe- ringar i Naturum, drift av Naturum, rovdjur, viltförvaltning, vattenrelaterat arbete, åtgärdsprogram för hotade arter samt övrigt, 2.hur medelsanvändningen samt arbetet med områdesskydd har utvecklats. Redovisningen ska avse ersättningskostnader per objektkategori och län samt övriga kostnader förknippade med områdesskyddet, såsom värdering, förhandling, ombud m.m., 3.hur användningen av naturvårdsavtal för skydd av värdefulla naturområden har utvecklats. ska särskilt rapportera antal avtal, totalareal, kostnaden per hektar och den genomsnittliga avtalslängden, 4.hur medelsanvändningen samt arbetet med skötsel av skyddade områden har utvecklats, 5.hur medelsanvändningen samt arbetet med artbevarande och viltförvaltning har utvecklats. Redovisningen skulle avse . skulle till redovisa hur medel som tilldelats för arbetet enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har använts, både vad avser , länsstyrelserna och vattenmyndigheterna. skulle vidare redovisa hur förvaltningsanslaget hade använts för detta ändamål. Redovisningen skulle bl.a. baseras på den samlade redovisningen från i samt underlag från () och geologiska undersökning (SGU) och skulle avse . Vidare skulle verket redovisa viktigare insatser inom vattenförvaltningen baserat på eget arbete och den samlade redovisningen från i . Redovisningen borde disponeras efter de olika avsnitten i förordningen (2004:660) om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön. skulle till redogöra för hur medel inom anslaget 1:12 Havsmiljö har använts samt viktigare insatser. Verket ska särskilt redovisa insatser och, om möjligt, uppnådda effekter vad gäller genomförandet av (Helcoms) aktionsplan för . Områdesskydd med ersättningsmark från skulle redovisa hur arbetet med markbyten med ersättningsmark från i syfte att bevara skyddsvärda skogsområden fortskred. skulle redovisa hur arbetet med samordningen av berörda myndigheters friluftslivsarbete hade utvecklats, liksom samverkan med andra aktörer såsom friluftslivsorganisationerna. skulle redovisa resultatet av samverkan med berörda myndigheter i , och för att upprätta en gemensam nordisk plattform som syftade till att stimulera näringslivet till ett ökat engagemang för den biologiska mångfalden. Riktlinjer för arbetet utgörs av de förslag som Natur- vårdsverket hade rapporterat till (dnr M2010/4624/Na). skulle redogöra för vilka insatser som det hade vidtagit för att öka kunskapen hos länsstyrelser, kommuner, vindkraftsbranschens aktörer och allmänheten om vindkraftens samlade effekter på natur och miljö. Verket skulle också redovisa hur många vindkraftsärenden som det har fått in, hur stor andel av dessa som det har svarat på, på vilka grunder ett urval hade skett i fråga om vilka ärenden som verket hade svarat på, när i beredningsprocessen som verket hade yttrat sig och en grov redovisning av innebörden i yttrandena. Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007-2013 skulle till Närings- departementet redovisa -vilka av den nationella strategins prioriteringar som myndigheten utgått från samt vilka av myndighetens verksamheter som berörts eller kommer att beröras av insatserna -planerade och genomförda insatser med andra myndigheter samt med de organ som har det regionala tillväxtansvaret i länen. I regleringsbrevet fick 21 uppdrag. Fem uppdrag skulle redovisas , tio . Ett uppdrag skulle redovisas en gång . Resterande fyra uppdrag skulle redovisas på annat sätt. Två av uppdragen skulle redovisas till Landsbygdsdepartementet och fjorton uppdrag skulle redovisas till . Resterande uppdrag skulle redovisas på annat sätt. Enligt sina uppdrag i regleringsbrevet skulle Natur- vårdsverket: –efter samråd med berörda myndigheter och organisationer, utveckla förslag till mätbara mål för friluftslivspolitiken3. Arbe- tet skulle utgå ifrån de tio punkter som utgör grunden för rege- ringens bedömning enligt prop. 2009/10:238. –efter samråd med , länsstyrelserna, samt Kommuner och Landsting utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyltar m.m. i lagen (1998:814) med sär- skilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Verket skulle vidare lämna förslag till eventuella förändringar av bestämmelserna, ansvarsfördelningen mellan myndigheter samt om hur bestämmelserna skulle kunna inarbetas i . –redovisa statistik som rör kommunernas och länsstyrelsernas beslut om att upphäva och ge dispens från strandskyddet. Av redovisningen skulle framgå hur många upphävanden och dis- som länsstyrelserna och kommunerna hade beslutat om , fördelat på kommuner, samt ändamålet för upphä- vandet eller dispensen. –efter samråd med Havs- och vattenmyndigheten (från ) och andra berörda aktörer utreda och föreslå lämpliga styrmedel för hur reningen i kommunala avloppsreningsverk kan förbättras så att utsläppen av kväve och fosfor till kusten från och med kommun till och med kan minska med respektive jämfört med år 3 Det av fastställda övergripande målet för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 38) skulle kompletteras med ett antal mätbara mål. (Källa: regleringsbrev .) Som ett exempel på styrmedel ska ett avgiftssystem för utsläpp av kväve och fosfor från avloppsreningsverken utredas. De miljökvalitetsnormer som krävs enligt vattenförvaltningen ska beaktas –i samråd med Kemikalieinspektionen och från Havs- och vattenmyndigheten, uppdatera den svenska genom- förandeplanen för . Genomförande- planen skulle uppdateras i enlighet med de beslut som fattades på partsmötet , om bl.a. tillägg av nio ämnen till konven- tionen, samt i övriga delar där det är relevant att uppdatera uppgifter om de svenska förhållandena. Arbetet borde när det är tillämpligt följa konventionens riktlinjer för uppdatering av genomförandeplaner, –i samråd med , , Åklagar- myndigheten samt i , , , och samt efter samråd med andra berörda myndigheter, ta fram en nationell handlingsplan för arbetet med tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter. Handlingsplanen borde ta sin utgångspunkt i rapporten – brister i tillsyn och förslag på åtgärder, –genomföra en särskild satsning för att främja en minskad ned- skräpning. Uppdraget omfattade både nedskräpning i stadsmiljö och i naturen, inklusive problemen med nedskräpning längs våra kuster. I uppdraget ingick att utveckla vägledning till kom- munerna samt att utöka informationen till allmänheten. Arbetet borde i valda delar genomföras i dialog med Havs- och vatten- myndigheten (från ) och andra berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå. I uppdraget ingick även att utreda behovet av ytterligare åtgärder samt att föreslå och konsekvensutreda hur dessa åtgärder borde utformas, –ta fram en andra nationell rapport till sekretariatet för Cartagenaprotokollet om biosäkerhet i enlighet med de rikt- linjer som slagits fast av protokollets femte partsmöte. Arbetet skulle göras efter samråd med övriga myndigheter som har ansvar för genteknikfrågor enligt förordningen (1998:900) om tillsyn enligt . Vid behov skulle rapporten anpassas för att även kunna fungera som underlag till EU:s gemensamma rapportering till protokollets sekretariat, –ta fram en metod för hur effekter på miljön kan beskrivas i konsekvensutredningar enligt 6 § 4 förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syftet med uppdra- get var att skapa mer fullständiga konsekvensutredningar och ge ett bättre beslutsunderlag. Arbetet skulle göras efter samråd med och , –utvärdera miljöeffekterna och konsekvenserna av miljöled- ningsarbetet i statliga myndigheter, inklusive förslag till för- bättringsåtgärder, –skulle i samråd med , Energi- marknadsinspektionen, och Havs- och vattenmyndigheten (från ) och efter samråd med Försvarsmakten, Lantmäteriet, , Riks- antikvarieämbetet, , , , , , samt länsstyrelserna förvalta och utveckla webbplattformen för alla tillståndsfrågor () som kan bli aktuella för vindkraftsutbyggnad, –inom sitt ansvarsområde bistå i mätningarna av företagens administrativa kostnader med en uppdatering av för- ändringarna i regelverken . Det underlag som behövs ska redovisas som angav i sär- skild ordning, –förbereda överföringen av verksamhet till Havs- och vatten- myndigheten4 och i det arbetet beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. ska bistå den särskilde utredaren som förbereder inrättandet av Havs- och vatten- myndigheten. Verket skulle lämna de uppgifter och underlag som utredaren begärde. Mer omfattande beslut som påverkar 4 budgetproposition (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:000) har regeringen aviserat inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten . Regeringen anger i prop. 2010/11:1, och i direktiven till utredningen om inrättandet av en sådan myndighet (dir. 2010:68 och 2010:100), vilka ansvarsområden inom som ska övergå till den nya myndighetens verksamhet. (Källa: *regleringsbrev .) den nya myndighetens verksamhet, åtaganden och utbetal- ningar, skulle fattas i samråd med utredaren, –i samråd med , och från Havs- och vattenmyndigheten, ta fram vägledning som tydliggör möjligheter för vindkraftsetablering i Natura 2000- områden. Vindkraft bör kunna lokaliseras i vissa av dessa områden under förutsättning att verksamheten inte skadar livsmiljön eller att bevarandet av arter som avses att skyddas på ett betydande sätt försvåras. För att möjliggöra etablering av vindkraft i sådana områden krävs att det finns god kunskap om de arter och miljöer som skyddet avser och kunskap om vind- kraftens effekter på dessa arter och miljöer. Vägledningen ska även belysa hur kunskapsbehovet kan tillgodoses. Möjliga synergier mellan biologisk mångfald och vindkraft ska också belysas. Riktlinjerna ska utgå ifrån Europeiska kommissionens vägledning om vindkraft och Natura 2000 som publicerades . Uppdraget var en ändring av tidigare lämnat upp- drag, vägledning vid vindkraftsetablering, –efter samråd med och Viltskadecenter, lämna en vägledning för prioriteringar av förebyggande åtgärder mot skador som har orsakats av rovdjur i områden med täta tamdjursbesättningar. Uppdraget var en ändring av tidigare lämnat uppdrag, förebyggande åtgärder i fråga om tamdjurs- besättningar, –eftersom antalet uttjänta fritidsbåtar i bl.a. plast och aluminium skulle komma att öka , föreslå hur ett system för omhändertagande av uttjänta små fartyg, från fritidsbåtar till små skutor, kan inrättas i syfte att förebygga uppkomsten av nedskräpande vrak. Vidare skulle – utifrån Statskontorets förslag och remissinstansernas yttranden om möjligheten för kommunen att omhänderta nedskräpande eller uppenbarligen övergivna båtar (Statskontorets rapport och ägarlösa båtar, 2008:6) – föreslå ett system som gör det möjligt att spåra ägare, forsla bort och eventuellt skrota övergivna nedskräpande fritidsbåtar. Eventuella förslag till förändringar i regelverket skulle vara i form av författningsförslag.