sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — Från gäller nya regler för jämställdhetsbonus, eftersom de tidigare reglerna kritiserats för att vara svårbegripliga och inte använts i någon högre grad. Någon ansökan krävs hädanefter inte, utan bonusen betalas ut när den förälder som tagit ut minst föräldra- ledighet börjar ta ut fler dagar än 60. Föräldrarna får 50 skattefria kronor var per dag men maximalt (prop. 2010/11:146). När det gällde det vårdnadsbidrag om maximalt , som nämnts ovan, var av de knappt 8 000 personer som fick sådant bidrag kvinnor. (SCB 2012b tabell 4.1). 10 Fördelningen mellan kvinnor och män av omvårdnaden av sjuka barn har förblivit relativt oförändrad. Ungefär två tredjedelar av sådana dagar med tillfällig föräldra- penning har sedan de infördes använts av kvinnor och en tredjedel av män (FK 2007:10). 10.7Exemplet vård och omsorg om närstående De närståendes del i omsorgen om sjuka och gamla har ökat i under och det hänger samman med nedskärningarna i den offentliga vården och omsorgen. och minskade andelen äldre som fick hem- tjänst och som bodde i äldreboenden. Så till exempel minskade andelen av dem som var som fick del av äldreomsorgen från (Szebehely och Ulmanen 2012, s. 11). ändrades den offentliga välfärdspolitiken: vid biståndsbedömningar började många kommuner räkna med makars eller sambors möjligheter att delta i omsorgen eller med närheten till barnen. Detta innebär ett återförande till familjen av svensk omsorgspolitik, som varit inriktad på individen (Szebehely 1998). Också antalet närstående som utförde vården inom ramen för en anställning med en ersättning som var sjukpen- ninggrundande och pensionsgrundande minskade kraftigt (Ds 2008:18, s. 30 f). Mycket av det arbete som tidigare hade utförts inom anställningar i kommunen kom därmed att utföras utanför anställningsförhållanden av familjemedlemmar och andra närstående. En del av detta arbete ersattes med offentliga medel, till exempel genom att kommunen betalade kontanta anhörigbidrag, som varken var sjukpenninggrundande eller pensionsgrundande. Arbetet kan sägas ha utförts i en arbetsrättslig gråzon mellan offentligt och privat. 10.7.1 Ökande ansvar för familjerna – ledighet för anhörigvård De första stegen mot rätt till ledighet för anhörigvård togs i i när kvinnors förvärvsfrekvens hade ökat kraftigt. En kartläggning av möjligheterna att ta ledigt för anhörigvård (SOU 1983:64) hade visat att offentliga arbetsgivare vanligen beviljade ledighet , medan privata företag vanligen beviljade bara mycket kort ledighet med hänsyn till arbetssituationen och vikariefrågan (Prop. 1987/88:176 s. 97). Enligt regeringen borde de hinder som fanns för dem som ville göra kortare eller längre insatser för närstående så långt som möj- ligt undanröjas, som det fanns arbetsmarknadsmässiga och personalpolitiska komplikationer att ta hänsyn till. Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närstående- vård trädde i kraft . Rätten till ledighet skulle gälla när en när- stående drabbades av en svår sjukdom, fick en akut försämring i hälsotillståndet eller behövde vård i livets slutskede. Begreppet närstående definierades relativt vidsträckt och även personer utan- för släktskapskretsen skulle omfattas (Prop. 1987/88:176 s. 95, 101). Avsikten var att regleringen så långt som möjligt skulle över- ensstämma med föräldraförsäkringen. Ersättningen skulle vara pensionsgrundande och skattepliktig och ledigheten skulle vara semesterlönegrundande (Prop. 1987/88:176 s. 101). Bestämmelser om anställningsskydd, skydd mot försämrade anställningsförmåner och skadestånd fick samma utformning som i föräldraledighets- lagen. Inga regler om kvalifikationstid infördes. Antalet dagar med rätt till ersättning var ursprungligen begrän- sat till 30 men ökades till och därefter till per vårdad person. Det hade visat sig att av de med närståendepenning hade i genomsnitt använts, men drygt 130 personer hade använt alla . Ökningen motiverades med att det var en viktig livskvalitetsfråga att närstående fick möjlighet att vara till- sammans om en person drabbats av ett allvarligt sjukdomstillstånd (Prop. 2008/09:194 s. 21 f.). Ett EU-direktiv som hade som syfte både att underlätta för för- äldrar att förena förvärvsarbete och familj och att tillgodose omsorg om anhöriga implementerades 1998 i genom lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. Enligt direktivet borde familjepolitiken ses både i förhållande till den åld- rande befolkningen och till främjandet av kvinnors deltagande i arbetslivet. Män borde uppmuntras att ta sin hälft av ansvaret för familjen och att använda sig av rätten till föräldraledighet (direktiv /34/EG).11 I ansågs direktivets krav redan till stor del uppfyllt genom reglerna om ledighet med tillfällig föräldrapenning och ledighet för närståendevård, men att reglerna om närståendevård inte gällde om vården gavs utanför landet eller om vårdaren eller den sjuke inte var inskriven hos . Regeringen såg ingen anledning att begränsa rätten till ledighet till ett visst antal dagar, eftersom den gällde bara situationer då en arbetstagares när- varo var absolut nödvändig (Prop. 1997/98:81, s. 17 ff.). 11 Direktivet ersattes 2010 av det ovan nämnda direktivet 2010/18/EU om ramavtalet om föräldraledighet. ledighet av trängande familjeskäl är inte förenad med någon rätt till ersättning. 10.7.2 Villkoren för anhörigvården Anhörigvård kan påverka förvärvsarbetet på liknande sätt som för- äldraledigheten. Szebehely och Ulmanen sammanfattar att 360 000 personer i förvärvsaktiv ålder ger hjälp till närstående eller och ytterligare 400 000 personer ger hjälp en gång (Szebehely och Ulmanen 2012 s. 22). upp- gav 32 000 kvinnor och 9 000 män att de hade gått ner till deltid eller lämnat förvärvsarbetet helt därför att de tog hand om en äldre, funktionshindrad eller långvarigt sjuk närstående. Ytterligare 25 000 kvinnor och 10 000 män uppgav att de hade lämnat arbetet före pensionsåldern eller gått ner till deltid före pensionen på grund av anhörigvård (s. 24). Enligt författarna visar internationell forskning att de anhörigas relation till förvärvs- arbetet ofta påverkas på mindre drastiska sätt än att de lämnar arbetslivet helt eller delvis, till exempel genom tillfälliga avbrott, anpassade arbetstider eller svårigheter att satsa på arbetet (s. 24). Effekterna av anhörigvården är inte lika omfat- tande som effekterna av föräldraledigheten, men den som ger omsorg om vuxna närstående kan likaväl som de som vårdar barn riskera försämringar i fråga om arbetsuppgifter och löner eller ris- kera uppsägning vid personalminskningar, trots de skyddsregler som finns. Inga särskilda åtgärder, som till exempel vad gäller skydd mot diskriminering/missgynnande, har vidtagits för att minska olägenheterna i arbetslivet för dem som tar ut ledighet för anhörig- vård. 10.7.3Fördelning mellan kvinnor och män av betald omsorg om vuxna närstående Statistiken över närståendevård är otillräcklig och svårtolkad. Kvin- nor ger enligt alla undersökningar mer hjälp och omsorg till närstå- ende än män, men skillnaderna är ibland små. Könsskillnaderna är betydligt större i studier som bygger på frågor till äldre som får hjälp än i de studier som bygger på frågor till dem som ger hjälp (Szebehely och Ulmanen 2012, s. 20). Bland äldre som hade upp- gett att de fick hjälp av nära anhöriga , fick omsorg av en kvinna och av en man (Szebehely 2005, s. 167). Även SCB:s tidsanvändningsstudier visar på skillnader mellan könen. Enligt dem gav av kvin- norna och av männen i åldern 45–hjälp till en per- son utanför det egna hushållet (SCB 2002). Tidsanvändningsstu- dien /11 är inte jämförbar då där som omsorg om andra även räknas hjälp till andras barn och tjänster till andra än anhöriga (SCB 2012a s. 73). När det gällde betald ledighet från förvärvsarbete för närstående- vård hade kvinnor tagit ut med närståendepen- ning och män . var motsvarande siffror för kvinnor och för män 35 245, var de för kvinnor och för män (SOS). Antalet perso- ner som tagit ut ledighet var 10 264 kvinnor och 3 757 män. Eftersom rätten till ledighet av trängande familjeskäl inte är för- enad med någon rätt till ersättning, finns det inte någon statistik hos vare sig eller SCB över sådan ledighet. infördes en reform i , som hade som syfte att påverka både det obetalda och det betalda kvinnoarbetet, RUT- avdraget, skattereduktionen för hushållsarbete. Syftet med skatte- reduktionen var bl.a. att omvandla svart arbete till vitt arbete och att göra det möjligt för kvinnor och män att öka sin tid på arbetsmarknaden. Avsikten var även att fler korttidsutbildade skulle komma in på arbetsmarknaden och att kvinnor och män skulle kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor (Prop. 2006/07:94, s. 1 och s. 55 ff.). Dessa syften kan relateras till EU:s politik på områdena. Syftet att få in personer med låg utbild- ning på arbetsmarknaden kan ses mot bakgrund av den starka inriktningen inom EU på att öka sysselsättningen (2020), medan syftet att omvandla svart arbete till vitt kan ses mot bakgrund av ambitionen inom unionen att omvandla odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning.12 12 Rådets resolution om omvandling av odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning (2003/C 260/01). 10.8.1 Ett allt vidare område för skattesubventionerat arbete Reglerna om skattereduktion för hushållstjänster, RUT-avdraget, hade samma konstruktion som ROT-avdraget13 för renovering, ombyggnad och tillbyggnad av fastighet och innebar att en skatt- skyldig kunde beviljas skattereduktion av kostna- derna för tjänsterna men med högst . För att en köpare av tjänster skulle ha rätt till skattereduktion krävdes att den som utförde arbetet var godkänd för F-skatt (Prop. 2006/07:94, s. 1). I den första versionen av lagstiftningen om skattereduktion för hushållstjänster kunde en skattskyldig bara beviljas skattereduktion för arbete som utförts för personens egen räkning eller för perso- nens förälder (Prop. 2006/07:94, s. 45 ff.), men kort därefter utvid- gades reformen till att gälla också hushållstjänster som gavs som en förmån av en arbetsgivare till en anställd (Prop. 2007/08:13). Arbetet fick ursprungligen inte heller utföras av en närstående eller av ett företag som direkt eller indirekt ägdes av sökanden eller när- stående till denne (Prop. 2006/07:94 s. 45), men senare gjordes det möjligt att få skattereduktion också för arbete som utförts av ett eget företag. Hushållsarbetet fick dock inte utföras av den som begärde skattereduktion själv eller av en närstående till denne (Prop. 2008/09:77, s. 80). (Som redan nämnts i avsnitt 10.6.1 har skattereduktionen också utvidgats till att omfatta arbete utan F-skatt, men bara för arbetsgivaravgifterna. Eftersom avsikten var att tjänsterna skulle kunna utföras även av korttidsutbildade personer, skulle det hushållsarbete som omfatta- des vara städarbete eller annat rengöringsarbete, vård av kläder och hemtextilier samt matlagning. Det kunde även vara snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklipp- ning, krattning och ogräsrensning. Även barnpassning och omsorg och tillsyn om en fysisk person kunde omfattas. Omsorg och till- syn kunde omfatta dagliga promenader och enklare ärenden såsom bankbesök, besök vid vårdcentral och liknande. Hushållsarbetet skulle i huvudsak vara utfört i eller i nära anslutning till bostaden (Prop. 2006/07:94, s. 1 och 43). Redan när reglerna infördes, fram- hölls det i förarbetena, att om en barnvakt hjälpte ett barn med läxor, borde det omfattas av skattereduktionen, men tillämpnings- svårigheter uppstod . Därför infördes en uttrycklig 13 ROT-avdraget behandlas inte här, eftersom kapitlet rör hushålls- och omsorgsarbete men däremot inte reparationer och underhållsarbete. regel om att hjälp med läxor, som utfördes i eller i nära anslutning till bostaden, skulle omfattas av skattereduktionen (Prop. 2012/13:14). I praktiken gällde av hushållstjänsterna städning (2011, s. 38). Under de år då skattereduktionen för hushållstjänster har exi- sterat, har det skett en kraftig ökning av antalet kunder. Antalet personer som gjorde skatteavdrag ökade från 92 2008 till 326 2010 och till 537 2013 (). Den kraftiga ökningen kan till stor del förklaras av att den så kallade fakturamodellen infördes, vilken innebar att köparen besparades från att ansöka om skattereduktion. Köparen betalar efter ändringen bara halva beloppet för den utförda tjänsten, och det resterande beloppet får utföraren utbetalt från efter att uppgifterna har granskats (Prop. 2008/09:77). Detta inne- bär att det är säljaren som riskerar att inte få hela betal- ningen, om köparen skulle ha överskridit beloppsgränsen eller också har fått hushållstjänster som en löneförmån. 10.8.2 Vilka är kunderna och vilka är utförarna? Antalet utförare/säljare av hushållstjänster har vuxit kraftigt under de år avdraget har funnits och var 2013 17 182 (). Några av företagen är etablerade och har vuxit sig stora, men de flesta är små. av företagarna var registrerade som arbetsgivare, vilket betyder att de återstående var egenföretagare utan anställda (2011, s. 49). Konkurrensen på området är hård. Vad gäller kundgrupper var de största konsumenterna av hus- hållstjänster barnfamiljer och personer . av barnfamiljerna arbetade båda makarna heltid eller mer (Skatte- verket 2011, s. 44). När det gällde ålder var av RUT- köparna , men denna åldersgrupp stod bara för 24 pro- cent av omsättningen (2011, s. 8). I båda fallen gällde det främst höginkomsttagare: den totala skattereduktionen för gick till den fjärdedel av hushållen som hade högst inkomst i respektive hushållstyp, medan gick till den fjärdedel av hushållen som hade lägst inkomster (och 2011). Osäkerheten om hur många personer som arbetar med hushållstjänster är stor. Det finns ingen statistik över antalet anställda i hushållstjänsteföretag, eftersom SCB:s statistik inte skiljer mellan städning av företag/offentliga byggnader och städ- ning av hushåll. Det beror i sin tur på att många företag ägnar sig åt bådadera. , som organiserar arbetsgivarna i en stor andel av företagen i branschen, uppskattar att omkring 15 000 personer är anställda i medlemsföretagen. Därtill kommer alltså alla de utförare – ett okänt antal – som inte är anslutna till . av de anställda i hushållstjänsteföretag bru- kar uppges vara kvinnor. Kvinnorna utför städningen av privata hem och männen arbetar för det mesta med fönsterputsning och trädgårdsskötsel (2014). Marknaden för hushållstjänster blir alltmer beroende av arbetskraft från andra länder och enligt före- trädare för har majoriteten av de anställda i utländskt ursprung (2013). Vissa av hushållsarbetarna med utländskt ursprung är bosatta i som svenska medbor- gare eller med permanent uppehållstillstånd, medan andra bor mera tillfälligt i , är EU-medborgare som använder sig av sin rätt till fri rörlighet, arbetskraftsinvandrare eller papperslösa (se nedan under 10.8.3). 10.8.3Vilka villkor och arbetsförhållanden gäller för arbete med hushållstjänster? I hushållstjänsteföretag har de anställdas arbetsrättsliga ställning formellt sett stora likheter med anställningar i andra företag på arbetsmarknaden, men i de reella villkoren finns det ändå ofta stora skillnader (Calleman 2012). Det hänger samman med att det i hus- hållstjänstebranschen oftast saknas kollektivavtal, att en majoritet av de anställda inte är fackligt anslutna, att de ofta saknar gemen- sam arbetsplats och ibland har mycket lite kunskap om sina rättig- heter. Den fackliga organisationsgraden bland dem som är anställda i hushållstjänsteföretag är extremt låg jämfört med de flesta andra branscher i . Den uppskattades till mellan (2009). har avtal med bara cirka 240 av de cirka 17 000 företagen i branschen, men bland de avtals- slutande befinner sig de största företagen (2014). För de flesta av de arbetstagare som omfattas av kollektivavtal gäller som har ingåtts av och Kommu- nal. Avtalet följer (serviceentreprenadavtalet), som är tillämpligt på städning av företag, kontor och offentliga byggnader etcetera (men inte på städning av privata hem), men Hemservice- avtalet ger något lägre löner och semesterlöner (2014). I var lägsta lönen för en heltid 2012. För alla de arbetsplatser som inte har kollektivavtal blir lönerna helt beroende av marknadsförhållandena och maktrelationen mellan arbetsgivaren och den enskilda medarbetaren. I finns det inga lagregler om minimilön och utan fackliga organisa- tioner finns det ingen rätt att förhandla om anställnings- och arbetsvillkor eller att vidta stridsåtgärder. Helt andra villkor kan också gälla om ett företag i har ingått avtal med ett beman- ningsföretag i ett annat EU-land om att de ska ställa sina anställda till förfogande. Då fastställs lönerna i avtal inom landet i fråga. Sådana avtal har diskuterats mycket inom byggbranschen och inom bärplockning, men de kan förekomma också för hushållstjänster. menade i en rapport att det fanns en gråzon mellan svart och vitt betalt arbete och att hushållstjänsteföretag anli- tade underentreprenörer och under-underentreprenörer för att utföra arbetet. Pressade städkontrakt öppnade en marknad för ser- vicefirmor som var specialiserade på att leverera svart arbetskraft till de sämsta jobben. Lönerna kunde i sådana fall variera (2011, s. 83). Som nämnts gäller formellt den allmänna arbetsrätten för hus- hållstjänsteföretag men för vissa skyddsbestämmelser spelar det stor roll att arbetet utförs i privata hem och för en beställares räk- ning. Besök av Arbetsmiljöinspektionen får bara göras på begäran av arbetsgivaren eller arbetstagaren eller om det finns någon annan särskild anledning till det. Ingen arbetsmiljöinspektion har utförts inom hushållstjänster (2013). Ett annat problem är att diskrimineringslagen (2008:567) inte omfattar diskrimine- ring, trakasserier eller sexuella trakasserier från en beställares sida, bara från arbetsgivarens sida. 10.8.4 Fördelning mellan kvinnor och män av betalt städarbete Enligt SCB:s tidsanvändningsstudier /2011 uppgav sig kvinnor ägna per dag åt städning och män , dvs. att män utförde ungefär en tredjedel av städarbetet. Eftersom hushållstjänster vad gäller städning till utförs av kvinnor, verkar det kunna betyda att kvin- nors andel av det totala städandet ökar, när arbetet utförs som köpta hushållstjänster. Det här kapitlet handlar om den arbetsrättsliga ställningen för hushålls- och omsorgsarbete i privata hem. Det handlar också om hur lagstiftning på olika områden har omvandlat obetalt hushålls- och omsorgsarbete till betalt arbete, om villkoren för dem som utför det betalda hushålls- och omsorgsarbetet och om fördelningen mellan kvinnor och män av arbetet. Ett genomgående tema i diskussionen är hur regleringen är påverkad av föreställningen om en uppdelning i privat och offent- ligt och de konsekvenser en sådan uppdelning får. Ett karakterist- iskt drag för vår rättsordning är att privatlivet och familjen skyddas mot insyn och intrång från statsmakternas sida. Skyddet för familjelivet kan ta den formen att familjen är undantagen från en lags tillämpningsområde eller att lagen tillämpas annorlunda än annars när det är fråga om familjens inre liv. Den uppdelningen mellan en privat sfär och en offentlig sfär präglar arbetsrätten, straffrätten och andra rättsområden. Bristen på reglering ger mak- ten åt den starkare parten i förhållandet. Hushålls- och omsorgsarbete i privata hem anses tillhöra den privata sfären och lagstiftaren har till exempel inte ansett det önsk- värt att låta jämställdhetslagen omfatta fördelningen mellan kvin- nor och män av obetalt hushålls- och omsorgsarbete. – liksom annat obetalt arbete – är undantaget från arbetsrätten och Arbetsdomstolen har i några domar klargjort i vilka fall som betalt arbete med stora likheter med det obetalda hemarbetet inte ska medföra arbetsrättsliga rättigheter. Föreställningen om en privat sfär har också präglat arbetsrätten i några andra avseenden som har stor betydelse för maktförhållandet mellan könen (och mellan arbetsgivare och arbetstagare). Arbetsgivarens familjemedlemmar har en sämre ställning än andra arbetstagare när de är anställda. Arbete i arbetsgivarens hushåll har en sämre ställning än annat arbete och anställda direkt i ett hushåll har en sämre ställning än de som utför arbete i hushåll men som anställda i företag. som direkt lagstiftning om det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet saknas, påverkas både det och de villkor som det utförs på – avsiktligt eller oavsiktligt – av politiska beslut och lag- stiftning på en rad områden. Hur mycket hemarbete som behöver utföras, påverkas av den tekniska utvecklingen och normer på området men också av lagstiftning om till exempel barnomsorg och skolgång eller äldreomsorg och sjukvård. Vem som utför arbetet och på vilka villkor, påverkas till exempel av lagstiftning om föräld- raledighet och arbetstider eller om sam- och särbeskattning av makars inkomster eller om skattereduktion för hushållstjänster, av lönereglering och migrationsbestämmelser. Det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet kan göras till betalt arbete mot ersättning på olika sätt. Dels kan ersättning i olika former utgå för arbete som utförs av dem som ingår i hushållet, dels kan arbetet flyttas ut på marknaden och utföras av utomstå- ende. I kapitlet går jag igenom tre exempel på regleringar som gör hushålls- och omsorgsarbetet betalt, på vilka villkor det arbetet utförs och hur arbetet fördelas mellan kvinnor och män. Det gäller områdena vård och omsorg om barn, vård och omsorg om närstå- ende samt städning. De har gjorts till betalt arbete genom reglering om föräldraledighet med föräldrapenning, olika arrangemang för anhörigvård respektive skattereduktion för hushållstjänster. För vård och omsorg om barn finns det i en omfattande rätt till föräldraledighet med ersättning, föräldrapenning. Ersätt- ningen utgår för förlorad arbetsförtjänst men på villkor att en för- säkrad förälder vårdar barn under tid när han eller hon inte för- värvsarbetar. Rätten till föräldraledighet är reglerad i lag och är offent- ligt finansierad. Föräldrapenning betalas ut under förutsättning att föräldern förvärvsarbetar (förutom en mindre del), vilket innebär att den tillgodoser behovet av kvinnlig/föräldrarnas arbets- kraft och behovet av att det föds barn. Föräldraledigheten har byggts ut successivt och intensiva diskussioner har förts om riskerna för att ledigheten ska leda till en försämring av kvinnornas situation på arbetsmarknaden. En rad åtgärder har vid- tagits för att motverka sådana risker, som till exempel att kvalifika- tionstiden för ledighet hos en arbetsgivare har slopats och att det har införts ett förbud mot diskriminering av föräldralediga. Ett av motiven bakom sådana åtgärder har varit risken för en sjunkande nativitet. Kvinnor fortsätter att utföra en betydligt större del av vården och omsorgen om barn än män även när den ersätts med föräldra- penning. Åtgärder som pappamånader och jämställdhetsbonus har vidtagits för att få män att öka sin andel och en sådan ökning sker också, men mycket långsamt. Vad gäller vård och omsorg om gamla och sjuka, har en allt större del av denna skjutits över till närstående i och med nedskärningar i den offentliga omsorgen under de senaste 20–30 åren. Sådan omsorg om närstående utförs numera sällan eller aldrig av anhöriga inom en anställning men ibland med olika typer av bidrag som inte är sjukpenninggrundande eller pensionsgrundande. I stället har rätten till ledighet från förvärvsarbete för att vårda anhöriga utökats. Ersätt- ningen utgår liksom vid vård av barn för förlorad arbetsförtjänst men på villkor att en försäkrad vårdar en närstående som är svårt sjuk. Arbetet med omsorg om närstående sjuka och gamla är inte lika omfattande som omsorgen om barn, men regleringen av ledighet för närståendevård med närståendepenning följer ett lik- nande mönster.