sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — Den frågan berörs inte i det här kapitlet. 10.1Omfattningen av det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet beräknade nationalekonomen att ungefär hälften av allt arbete i utfördes oavlönat i hus- hållen. I tid räknat var till exempel den oavlönade matlagnings- sektorn större än hela industrisektorn, den oavlönade barn- omsorgssektorn nästan lika stor som handels-, restaurang- och hotellsektorn, den oavlönade städsektorn större än bank- och försäkringssektorn och den oavlönade tvättsektorn större än jordbrukssektorn, och så vidare. Kvinnor ägnade sammantaget mer tid till oavlönat än till avlönat arbete, medan situationen var den omvända för män (, 1999, s. 32). 3 Av utrymmesskäl och eftersom reglerna är särskilt komplexa, behandlas inte något exempel på arbete som utförs som omsorg om personer med grava funktionshinder (med vårdbidrag eller som personlig assistent). Intresserade hänvisas till Calleman (2008). Lite närmare i tiden, /2011, använde kvinnor cirka 2,5 miljarder timmar och män cirka 1,4 miljarder timmar åt det privata husliga arbetet (, 2013, s. 115). Källa: SCB (2012a), tabell B:16b. Av tabell 10.1 framgår bland annat att kvinnor har minskat sitt hem- arbete med drygt –2010. Minskningen gäller framför allt matlagning men också disk, städ- ning, tvätt och omsorg om egna barn. I männens fall syns en liten ökning av tiden för matlagning och tvätt, en minskning av tiden för underhållsarbete och en ökning av tiden för omsorg om egna barn (SCB 2012a, tabell B:16b). Sammanboende småbarnsmödrar upp- ger sig ge omsorg om egna barn och småbarns- fäder (SCB 2012a, s. 72). Källa: SCB (2012a), tabell B:16b. I SCB:s rapport diskuteras hur det kan förklaras att kvinnor har minskat sitt hemarbete med i genomsnitt . En del av förklaringen antas vara snabbare och effektivare tvättmaskiner, bättre dammsugare och spisar med högre effekt. En annan förklaring antas vara att hemarbetet inte utförs på samma sätt som tidigare: Vi manglar inte lakanen, våttor- kar inte golven och lagar inte mat från grunden i samma utsträck- ning som . Dessutom går det att få matvarorna levererade 4 I SCB:s tidsanvändningsstudier inkluderas underhållsarbete i hemarbete. direkt till dörren med tillhörande recept och att göra avdrag för så kallade hushållsnära tjänster. Det påpekas dock i rapporten att huvuddelen av hushållen inte använder sig av dessa möjligheter (SCB, 2012a, s. 45). Detta stämmer också 2013, men antalet hushåll som använder sig av hushållstjänster med skatteavdrag har ökat kraftigt /11 (se nedan avsnitt 10.8). I tidsanvändnings- studierna saknas uppgifter om klass och etnicitet, något som skulle kunna vara intressant i sammanhanget, i och med att hushållsarbete i allt högre grad kan ersättas med köpta varor och tjänster. 10.2Är hushålls- och omsorgsarbete riktigt arbete? En kanadensisk rättsvetare har hävdat att obetalt hushållsarbete är en funktion av hur produktionen i stort är organiserad, ett arv från när det industriella arbetet skiljdes från hemproduktionen och den om- och nedvärdering av hushållsarbete som sedan gjordes. Hon menar att skillnaden i erkännande för olika typer av arbete både återspeglas i och produceras av de regler som styr anställning och produktion. Hon menar också att reproduktivt arbete inte på något avgörande sätt är annorlunda än produktivt arbete. Lokaliseringen av det till hemmet och att det ofta innebär omsorg om människor som vårdaren har ett nära förhållande till, verkar fördunkla det faktum att det är riktigt arbete (Rittich, s. 122 ff.). Hemarbete värderas lägre än annat arbete också i . Hus- hållsarbete ger ingen rätt till ekonomisk ersättning. I en dom från (NJA 1975:298) som gällde skälig ersättning för hemarbete hade en 34-årig kvinna sedan tycke uppstått flyttat till en 70-årig sånglärare. Efter mannens död begärde hon ersätt- ning av mannens dödsbo hemarbete men fick ingen kom- pensation. Domstolen menade att hemarbetet, även om det utförts enbart av kvinnan, hade utförts i parternas gemensamma intresse, såsom ett led i samlevnaden. Domen är gammal, men frågan om ekonomisk värdering av hushållsarbete inom ett äktenskap eller samboförhållande har inte diskuterats i rättspraxis . Hushålls- och omsorgsarbete i privata hem anses tillhöra den pri- vata sfären. Ett genomgående drag i vår rättsordning är att privat- livet och familjen skyddas mot insyn och intrång från statsmakter- nas sida. och regeringsformen tar sikte på aktiva ingripanden av myndigheterna, men skyddet för familje- livet kan också ta den formen att familjen är undantagen från en lags tillämpningsområde eller att lagen tillämpas annorlunda än annars när det är fråga om familjens inre liv. Denna uppdelning mellan en privat sfär och en offentlig sfär präglar arbetsrätten, straffrätten och andra rättsområden. Bristen på reglering ger mak- ten åt den starkare parten i förhållandet. Den enda reglering av hemarbetet som finns i är den i Där sägs att Makar skall visa varandra trohet och hänsyn. De skall gemensamt vårda hem och barn och i samråd verka för familjens bästa och Makar skall för- dela utgifter och sysslor mellan sig. De skall lämna varandra de upplysningar som behövs för att familjens ekonomiska förhållan- den skall kunna bedömas. Men rättigheterna är inte rättsligt utkrävbara. Någon direkt lagstiftning om fördelningen av det obetalda hem- arbetet har aldrig varit aktuell. Hemarbetet liksom familjens inre liv i övrigt fredas från statliga ingrepp. När jämställdhetslagen skrevs, menade man till exempel att ingrepp genom lagstiftning i syfte att ändra människors privata attityder och/eller att påverka den enskilda familjens inre liv är i sig inte önskvärda och dessutom inte praktiskt genomförbara (Prop. 1978/79:175 s. 21). En norsk rättsvetare, , har hävdat att omsorgsförväntning- arna på kvinnor inom kärnfamiljen är så starka, att det gränsar till en särskild kvinnlig arbetsplikt, eftersom kvinnors rätt att vägra utföra hemarbete eller att kräva likadelning med män är illusorisk. Om en man inte vill ta del i hemarbetet, kan kvinnan till exempel inte åberopa jämställdhetslagen, som uttryckligen undantar famil- jelivet från sitt tillämpningsområde (Stang 1985, s. 15). Ett annat uttryck för uppdelningen mellan en privat sfär och en offentlig sfär är regleringen av betalt arbete i arbetsgivarens hushåll. Anställda direkt i arbetsgivarens hushåll omfattas av särskild lag- stiftning, lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, som är ett uttryck både för den låga status som är knuten till könskodat obetalt hushålls- och omsorgsarbete och för skyddet för (arbets- givarens) privatliv. Den ger sämre villkor för arbetstagarna än annan arbetsrättslig lagstiftning vad gäller kraven på skriftliga anställ- ningsvillkor, ordinarie arbetstid och övertid, anställningsskydd och preskriptionstider samt tillsyn och sanktioner. För anställningar direkt i arbetsgivarens hushåll finns inte heller några fackliga orga- nisationer. Samma norm syns i att anställda som är familjemedlemmar till arbetsgivaren inte har samma rättigheter som andra arbetstagare (2009b). Familjemedlemmar omfattas till exempel inte av anställningsskyddslagen och effekterna för familjemedlemmen beror då på relationen till arbetsgivaren. För hustrun vid en skils- mässa (arbetsgivaren är i de flesta fall en man) kan det betyda en uppsägning utan uppsägningstid eller möjlighet till skadestånd, inget fackligt medlemskap eller annan anknytning till arbetsmark- naden. För familjemedlemmar med en god relation till arbetstaga- ren kan det betyda företräde till fortsatt anställning vid nedskär- ningar. Undantaget från anställningsskyddet ökar beroendet av arbetsgivaren och detta beroende blir större med ökande inkomst- skillnader och är särskilt påtagligt för dem som är beroende av arbete inom ett familjeföretag.5 10.4Vilket arbete ska medföra rättigheter? Arbetsdomstolen (AD) har i ett antal domar dragit gränsen mellan å ena sidan hushålls- och omsorgsarbete som ska anses höra till det privata och å andra sidan liknande arbete som ska betalas eller vara förknippat med rättigheter av olika slag. I en sådan dom (AD 1977 nr 196) visades det att vilken typ av förhållande som råder mellan en kvinna och en man har betydelse för om hennes hushålls- arbete ska betalas eller inte. Domen rörde lön för arbete som en hushållerska hade utfört för en man, som hade avlidit. Samtliga vittnen i målet hade uppfattat förhållandet mellan mannen och hushållerskan som ett anställningsförhållande och inte som en äktenskapsliknande samlevnad. Hushållerskan ansågs där- för ha rätt till lön ur mannens dödsbo. Domen tyder på att hus- hållerskan inte skulle ha ansetts ha rätt till lön för utfört arbete, om de två personerna hade haft ett sexuellt förhållande. 5 Undantaget kan enligt Arbetsdomstolens praxis (AD 1979 nr 145)också bli aktuellt i större företag där en hög chef har ägarintressen och medlemmar i hans familj är anställda i bolaget. I några fall har Arbetsdomstolen avgjort om personer som har omsorg om närstående eller utomstående i sitt eget hem ska anses som arbetstagare, dvs. om de ska omfattas av arbetsrättsliga rättig- heter. Ett fall gällde om en man, som vårdat sin hustru i hemmet och fått ersättning som anhörigvårdare av kommunen, skulle betraktas som anställd (AD 1983 nr 183). Domstolen fäste avse- ende vid att mannen inte hade utfört några andra uppgifter åt kommunen, att parterna inte hade avtalat att vårdarbetet skulle ha någon viss omfattning och att kommunen inte hade lämnat några anvisningar för hur arbetet skulle utföras eller kontrollerat arbets- resultatet. Ersättningen hade enligt domstolen snarare formen av ett bidrag till familjen, för att hustrun skulle ha möjlighet att vistas i det gemensamma hemmet, än av lön för arbete. Domstolen tog också hänsyn till att kommunens kollektivavtal innehöll en bestämmelse om att den som vårdade en anhörig med vårdbidrag bara skulle betraktas som anställd (det vill säga som en arbets- tagare, min anm.), om vederbörande ställde sig till förfogande för andra arbetsuppgifter. Två fall i Arbetsdomstolen har rört fosterhemsföräldrar. I det ena fallet gällde det en kvinna som tagit emot ett stort antal fosterbarn. Domstolen menade att det rörde sig om en kärnfamilj som tog emot ytterligare ett barn inom familjens ram och att det tedde sig helt främmande att betrakta ett sådant åta- gande som en arbetstagaruppgift. Samhällets avsikt med foster- barnssystemet var ju att fosterföräldrarna så långt som möjligt skulle jämställas med de biologiska föräldrarna. Men domstolen framhöll att föräldrarollen kunde inbegripa olika arbets- uppgifter som, om de fullgjordes utan anknytning till det övergri- pande föräldraansvaret, kunde betraktas som arbete i arbetsrättslig mening (AD 1982 nr 123). Det andra fallet gällde fyra kvinnor som åtagit sig att enligt ett avtal med låta psykiskt utvecklingsstörda barn bo i sina hem. Domstolen kom då fram till att åtminstone vissa av de upp- gifter som familjehemsföräldrarna hade fått på grund av avtalet måste betraktas som arbete och ett ofta mycket krävande arbete, både fysiskt och psykiskt. De utförde sådana arbetsuppgifter som utfördes av kommunalt anställda dagbarnvårdare eller av vårdare på institutioner, men det var inte i vanlig mening fråga om att arbeta för någon annans räkning. Situationen i familjehemmet var i allt väsentligt densamma som när de biologiska föräldrarna själva tog hand om sitt utvecklingsstörda barn. familjehemsföräldrarna svarade inte heller mot en arbetsgivares gentemot en arbetstagare. Domstolens slutsats blev att åtagandet att vara familjehemsförälder helt skilde sig från ett sedvanligt arbetstagarförhållande och att familjehemsföräldrarna inte skulle ses som arbetstagare (1985 nr 57). Av uttalandet kan vi nog sluta oss till att en kommunalt anställd dagbarnvårdare (dag- mamma) skulle ses som en arbetstagare.6 I ett rättsfall om föräldramedverkan på dagis, där arbetet alltså utfördes utanför det egna hemmet, blev utgången en annan. För- skolebarns föräldrar, som enligt ett avtal med en kommun deltog i förskolans verksamhet , ansågs ha varit arbets- tagare hos kommunen. Domstolen tog då särskilt hänsyn till att föräldrarnas arbete liknade det som den fasta personalen utförde och att föräldrarna ersatte den fasta personalen vid kortare frånvaro samt att de inte arbetade mer med sitt eget barn än med andras (AD 1982 nr 105). Några preliminära slutsatser som kan dras av dessa fall är, att ju mer likt traditionellt hushålls- och omsorgsarbete som ett visst utfört arbete är, desto mindre sannolikt är det att det ges arbets- rättsliga rättigheter. Om arbetet utförs i det egna hemmet, är sanno- likheten större än annars för att den arbetande inte ska ses som arbetstagare. Om arbetet innebär att ta hela ansvaret är sannolik- heten större än annars för att en person inte ska anses som arbets- tagare. Som vi ska se är detta viktigt: delar av hushållsarbetet och ansvaret kan läggas ut på andra än familjemedlemmarna och antingen ersättas med lön eller köpas på marknaden som tjänster. 10.5Hur kan det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet göras till betalt? Det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet har gjorts till betalt arbete på olika sätt. Dels kan ersättning i olika former utgå för arbete som utförs av dem som ingår i hushållet, dels kan arbetet flyttas ut på marknaden och utföras av utomstående. En praktiskt betydelsefull form är ersättning för omsorgsarbete under ledighet från förvärvsarbete. Sådan ledighet är föräldraledighet och ledighet för närståendevård. Ersättning utgår då i form av föräldrapenning eller närståendepenning med (vanligen) av lönen upp till ett visst tak. 6 Mig veterligen finns inget rättsfall som behandlar dagmammors arbetsrättsliga ställning. kompensation för förlorad arbetsförtjänst men på villkor att den försäkrade föräldern vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar (12 kap. 2 § socialförsäkringsbalken) respektive att den försäkrade vårdar en närstående som är svårt sjuk (47 kap. 3 § socialförsäkringsbalken). Sådan rätt till ledighet är lagstadgad och har på så sätt fått en enhetlig och offentlig karaktär. Ett annat alternativ är att någon form av bidrag från samhället har utgått till den som utför hem- och omsorgsarbete, till exempel anhörigbidrag eller liknande bidrag, som kan ha varit förbundna med krav på att personen ska avstå från förvärvsarbete. Reglerna om sådana bidrag är präglade av att arbetet utförs i privata hem och främst av familjemedlemmar. Bidragen brukar vara kommunalt finansierade och administrerade och utgår efter behovsprövning eller enligt kommunens egna riktlinjer och har på så sätt en relativt privat och skiftande karaktär. Ett tredje alternativ är att hushålls- eller omsorgsarbetet flyttas ut på marknaden och utförs av en utomstående mot lön i en anställning. En sådan anställning kan vara mera privat och gälla till exempel en hushållerska eller en barnflicka som är anställd direkt i hushållet, eller den kan vara av mera offentlig karaktär och gälla anställning inom eller i ett hushållstjänsteföretag. En rad mellanformer av välfärdstjänster av mer privat karaktär har förekommit: en person inom hushållet har kunnat få en anställning för att utföra omsorgsarbete som så kallad anhörig- vårdare med mera begränsade rättigheter än ett vårdbiträde eller anlitas som uppdragstagare för samma arbetsuppgifter (Sand 2002). Alla dessa former skulle kunna ordnas på en skala privat – offent- ligt efter sina likheter med det obetalda hushålls- och omsorgs- arbetet, beroende på till exempel vem som utför dem, hur stor del av ansvaret som överlåtits och i vilken mån som ersättningen är en lagstadgad rättighet. Arbete med bidrag av olika slag innebär för det mesta en låg ersättning och ger – som vi sett ovan – inte rättigheter som arbets- tagare. Längre ledigheter eller ofta förekommande ledigheter från förvärvsarbete brukar innebära försämrade villkor i förvärvsarbetet för arbetstagaren i fråga. Avlönat arbete i privata hushåll utförs på sämre villkor än annat arbete. Det är därför intres- sant att undersöka hur arbetet i de olika formerna fördelas mellan kvinnor och män. I fortsättningen av kapitlet diskuterar jag tre aktuella exempel på hur hushålls- och omsorgsarbete i privata hem genom lagstiftning har omvandlats till betalt arbete, på vilka villkor det har omvandlats och i vilken mån omvandlingen har fått effekter på jämställdheten. Det gäller områdena vård och omsorg om barn, anhörigvård och städning. 10.6Exemplet vård och omsorg om barn En mycket betydelsefull omvandling av obetalt arbete till betalt arbete inom hemmet är den som genomförts genom föräldraför- säkring och föräldraledighet. Föräldraförsäkringen tillkom i – i när kvinnors förvärvsarbete ökade kraftigt – och har haft stor betydelse för att påverka både barnafödande och kvinnors förvärvsarbete (Calleman 2009a). Föräldraförsäkringen var kons- truerad så att den uppmuntrade personer (läs kvinnor) att etablera sig som heltidsarbetande på arbetsmarknaden innan de skaffade barn:7 ersättningen utgick i proportion till lönen och först efter en kvalifikationstid. fick fäder i som första land i världen en rätt till ersättning under föräldraledighet och försäkrin- gen bidrog till att göra tvåförsörjarfamiljen möjlig. Försäkringen var dock konstruerad så att föräldrarna fick hälften av tiden var, men att en förälder kunde avstå sin rätt till den andra föräldern. Försäkringen gav från början rätt till ersättning vid föräldra- ledighet men tiden förlängdes successivt under trycket av en sjunkande nativitet (se t.ex. /78:32). tillkom föräldraledighetslagen, en arbets- rättslig lagstiftning som innebar en positiv rätt till föräldraledighet. Den skulle innebära samma arbetsrättsliga rättigheter som annan ledighetslagstiftning och innehöll bland annat ett förbud mot upp- sägning på grund av ledigheten (Prop. 1975/76:133). för- längdes rätten till ledighet, det infördes en rätt för småbarnsföräld- rar att förkorta sin arbetsdag och antalet dagar för vård av sjuka barn ökades . Barnafödandet ökade och uttaget av föräldraledighet var högt, främst bland kvinnor, som stod för av ledigheten , år . En intensiv diskussion fördes under dessa år om riskerna för att föräldraledigheten skulle leda till en försämring av kvinnornas situation på arbetsmarknaden. 7 För dem som inte var etablerade på arbetsmarknaden fanns en rätt till betydligt lägre ersättning på så kallad garantinivå. Efter en period med hög arbetslöshet, sänkta barnbidrag (Prop. 1995/96:69) och ett stort uttag av föräldraledig- het bland kvinnor, ökade löneskillnaderna mellan könen efter att ha minskat (SCB 2012c, s. 76). Födelsetalen sjönk ganska drastiskt , familjefrågorna placerades i centrum för politiken och en rad åtgärder vidtogs för att öka barnafödandet, bland annat en så kallad maxtaxa inom barn- omsorgen, allmän förskola för fyra- och femåringar och höjda barnbidrag. har motsägelsefulla åtgärder genomförts i vad gäller villkoren för vård av barn i hemmet. Å ena sidan har det genomförts flera förstärkningar av rätten till föräldraledighet. Bak- grunden till detta var enligt förarbetena att det hade visats att kvin- nor i fertil ålder oftare än andra grupper hade tidsbegränsade anställningar och att kvinnor i åldern 20–födde betydligt färre barn . En förklaring kunde vara att föräldralediga diskri- minerades och att kvinnor inte vågade skaffa barn av rädsla för att få en sämre ställning i arbetslivet. Föräldralediga förlorade inte sällan lönemässigt på grund av ledigheten och i en arbetsbristsitu- ation hände det ganska ofta att de som var föräldralediga blev upp- sagda. Det fanns därför starka befolknings- och jämställdhetspoli- tiska skäl att föreslå en förbättring av de föräldraledigas ställning (Ds 2002:56, prop. 2005/06:185 s. 71 ff.). Kravet på kvalifikationstid (eller sammanlagt under de sen- aste två åren) hos en arbetsgivare för rätten till föräldraledighet upphävdes, eftersom det ansågs ha en inlåsningseffekt och innebära indirekt könsdiskriminering. Föräldralediga arbetstagares uppsäg- ningstid förlängdes, vilket innebar bättre möjligheter att få uppsäg- ningslön och att bli återanställd för den som var föräldraledig när uppsägningar gjordes. infördes ett särskilt förbud mot missgynnande på grund av föräldraledighet (prop. 2005/06:185).8 Å andra sidan infördes en reform av ett helt annat slag på föräldraledighetens område – vårdnadsbidraget. Den reformen gav kommunerna rätt att besluta om att ge högst 3 000 8 Genom dessa åtgärder ansågs krav på likabehandling av kvinnor och män ha blivit fullt ut genomförda. kronor till en förälder som inte använde den offentligt finansierade barnomsorgen. En rätt till föräldraledighet infördes för föräldrar som själva vårdade barn med helt vård- nadsbidrag (prop. 2007/08:149). Lagen innebar att en ram fastställ- des för villkoren för vårdnadsbidrag och att kommunerna fick möj- lighet att dels välja om de alls skulle införa vårdnadsbidrag, dels bestämma lokala riktlinjer (Prop. 2007/08:91). Villkoren för vård- nadsbidrag varierade därför mellan de kommuner som hade infört det (se SCB 2011, s. 10) och bidraget fick på så sätt en privat och skiftande karaktär.9 Vårdnadsbidraget är till skillnad från för- äldrapenningen inte pensionsgrundande eller semesterlönegrund- ande. Vårdnadsbidraget har inte fått någon större användning: hade 7 959 personer fått vårdnadsbidrag beviljat i de cirka 125 kom- muner som infört vårdnadsbidrag (SCB 2011). Om fördelningen av bidraget, se 10.6.2. En tredje typ av åtgärd vidtogs genom en skatte- reform som kan komma att uppmuntra anställningar av barnflickor eller au pairer. fick den som köpte hushållsarbete av en fysisk person, som inte hade F-skattsedel, rätt tills så kallat RUT- avdrag, trots att personen inte var näringsidkare och betalade F- skatt (vilket annars krävs för skatteavdrag, se nedan 10.8.1), men bara för de arbetsgivaravgifter som betalades på ersättningen (Prop. 2008/09:77). Utvidgningen av möjligheterna till skattereduktion motiverades med en större valfrihet för köparna och med att utför- arna skulle kunna bli fler till antalet. En skattereduktion för arbete utan F-skatt ansågs också kunna öka den vita marknaden för hus- hållstjänster ytterligare (Prop. 2008/09:77 s. 66). Inte heller den reformen har fått någon nämnvärd användning. , 2010, fick 899 personer denna typ av skattereduktion. Där- efter har antalet långsamt ökat och det uppgick till 1 128 personer. Det utbetalda beloppet från var (). 9 En bestämmelse om rätt till ledighet för en förälder när vårdnadsbidrag lämnades för barnet infördes i föräldraledighetslagen. 10.6.2Fördelningen mellan kvinnor och män av den betalda omsorgen om barn En intensiv debatt uppstod om fördelningen av föräldraledigheten mellan kvinnor och män. infördes den första s.k. pappamånaden, vilket betydde att av en för- älders rätt till ledighet inte längre kunde avstås till den andra föräl- dern (Prop. 1993/94:147) och infördes två pap- pamånader (Prop. 2000/01:44). Den andel av föräldrapenning- dagarna som betalades ut till män ökade . tog män ut , och av ledigheten. Därefter ökade deras uttag långsamt till (SOS).10 Kvinnor tog i större utsträckning än män ut föräldraledighet utan att ta ut föräldrapen- ning (Prop. 2005/06:155 s. 25). Pappamånader och individualisering av föräldraledighet har varit mycket omdiskuterade frågor. hade av männen tagit ut sina två reserverade månader. låta familjerna behålla sitt självbestämmande men förbättra förut- sättningarna för både män och kvinnor att ta ett aktivt ansvar för föräldraskapet, infördes en reform kallad Jämställdhets- bonus (Prop. 2007/08:93). Den innebar att en bonus utgick till båda parterna för utöver som båda vårdnads- havarna till ett barn tagit ut. hade drygt 75 000 kvinnor och 75 000 män fått jämställdhetsbonus. (SOS).