sou · H2B384d4 · 2014-12-09 00:00:00 — 66.Myndigheter och organisationer under – en kartläggning. 67.Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. 68.Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. 69.En lag om upphandling av koncessioner. 71.Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014. 72.Handel med begagnade varor och med skrot – vissa kontrollfrågor. – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. 74.Jämställdhet i socialförsäkringen? 75.Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. 76.Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen och specialisering för skattemål. 77.Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. 78.Ersättning för s.k. dold mervärdes- skatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård. 79.Internationella säkerheter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet.Ju. Ökad medvetenhet men långsam förändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. 81.Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. 82.Nya bestämmelser om säkerhetsutredning av olyckor. 83.Sanktionsväxling – effektivare sanktioner på exportkontrollområdet. 84.Planera för effekt! Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Registerutdrag i arbetslivet. Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. Jämställdhet i socialförsäkringen? Ökad medvetenhet men långsam för- ändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbets- marknaden. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Genomförande av Omnibus II- direktivet. En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [61] . Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulans- sjukvård. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Synnerligen grova narkotikabrott. F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. – förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. [63] Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen och specialisering för skattemål. Internationella säkerheter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet. En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. Bostadsförsörjning och riksintressen. Myndigheter och organisationer under – en kartläggning. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. Handel med begagnade varor och med skrot – vissa kontrollfrågor. Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. Nya bestämmelser om säkerhetsutredning av olyckor. Planera för effekt! Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Nya regler om upphandling. Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. En lag om upphandling av koncessioner. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. Unik kunskap genom registerforskning. Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014. Sanktionsväxling – effektivare sanktioner på exportkontrollområdet. Rekommendationer: Politiska ramverk och marknadsvillkor 4.2.1Utveckla marknadsmässiga spelregler med syfte att hantera systembalansering, effektvariationer samt för att lösa nätkapacitetsproblem genom bättre incitament för elanvändarna och elproducenterna att långsiktigt bidra till ökad flexibilitet i elsystemet. 4.2.2Utveckla en marknads- och teknikneutral spelplan där energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisys temet. Nya förutsättningar för elnäten 4.2.3Stimulera investeringar och ett effektivt utnyttjande av elnäten. 4.2.4Höj medvetenheten om säkerhets- och integritetsfrågor och klargör ansvarsgränser vid utvecklingen av smarta elnät. Samverkan med övriga delar av energimarknaden 4.2.5Stimulera till ökad integration mellan elssystemet och andra energibärare. 4.2.6Förstärk samordningen mellan trafik- och kraftsektorn inför en framtida elektrifiering av vägtransporter. 4.2.7Säkerställ att de incitament som skapas för energieffektivisering tar hänsyn till energisystemets förändrade förutsättningar. Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor 4.2.8Bevaka vilka nya krav som en ökad intermittent elproduktion ställer på de systemansvariga och på elnätsföretagen. 4.2.9Öka förståelsen för effekterna på systemnivå vid ökad decentraliserad eller storskalig intermittent elproduktion och mikronät. Rekommendationer: Kunddeltagande och samhällsaspekter Smarta elnät ur ett kundperspektiv 4.3.1Värna kundernas intressen på elmarknaden vid införandet av smarta elnätsfunktioner. 4.3.2Värna kundernas integritet vid hantering av data och information. 4.3.3Säkerställ ett tydligt kundperspektiv genom kunskapsöverföring från marknads- och beteendevetenskaplig forskning samt kunskaps- och attitydundersökningar vid utvecklingen av smarta elnät. Kundernas tillgång till mätdata och information. 4.3.4Stimulera utvecklingen mot ökat inflytande för kunder och andra elanvändare genom att förstärka rättigheter och tillgång till mätdata. 4.3.5Säkerställ tillgång till pris- och kostnadsrelaterad information som möjliggör ett aktivt kunddeltagande på elmarknaden. 4.3.6Inför funktionskrav för informationshantering för nästa generation smarta mätare. Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling. 4.3.7Tydliggör samhällsplaneringens inflytande och möjligheter vid en långsiktig utveckling av smarta elnät inom olika sektorer. 4.3.8Säkerställ ökad kunskap om möjligheterna med smarta tjänster och synergieffekter mellan produkter inom energisektorn och angränsande områden. Rekommendationer: FoU, innovation och tillväxt 4.4.1a Säkerställ att de nya kompetensbehov som utvecklingen av smarta elnät innebär beaktas vid översyn av teknisk och annan relevant utbildning. 4.4.1b Öka attraktionskraften för energiteknisk utbildning genom att lyfta fram smarta elnät som en framtidsbransch och utnyttja nya sätt att överföra kunskap för kompetensutveckling. Program för forskning och innovation 4.4.2Främja forskning och utveckling inom smarta elnät genom en tematisk forskningsplan som även stärker befintliga forskningsmiljöer, tvärsektoriellt samarbete och nätverksbyggande. 4.4.3Stimulera utveckling och innovation inom smarta elnät genom en samlad innovationsstrategi som bättre utnyttjar befintliga strukturer och miljöer samt öppnar upp för alternativa finansieringslösningar. Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt 4.4.4a Utveckla effektivare finansieringsmodeller för test- och demonstrationsprojekt som stimulerar till brett deltagande över hela värde- och innovationskedjan. 4.4.4b Anpassa kraven på test- och demonstrationsprojekt inom smarta elnät i syfte att nytiggöra kunskap och stimulera till utveckling genom samverkan. Smarta elnät på en global marknad 4.4.5Stärk och nyttiggör internationella samarbetsprojekt och bilaterala kontakter i syfte att främja smarta elnät som en tillväxtbransch på en global marknad. 4.4.6Främja standardisering och interoperabilitet som verktyg för utveckling av produkter och tjänster inom smarta elnät. handlingsplan för smarta elnät 2015 till 2030 Handlingsplanen bygger på en bred definition av smarta elnät och inkluderar många verksamhetsområden och aktörer som kanske inte i första hand förknippas med utveck- lingen av smarta elnät, men som ändå berörs på lång sikt. Även kommer en bred samverkan inom smarta elnät att behövas om förslaget till handlingsplan ska kunna förverkligas. föreslår därför att ett nationellt forum för smarta elnät inrättas med uppgift att följa upp och vidareutveckla handlingsplanen och kunskaps- plattformen () i bred samverkan mellan berörda myndigheter, bransch och konsumentföreträdare. Den långsiktiga basen för handlingsplanen är ett antal grundläggande mål och rekommen- dationer. Till vissa av rekommendationerna hör förslag på åtgärder som behöver genom- föras . För andra rekommendationer föreslås fortsatta insatser som på lite bör leda till regelförändringar, konkreta program, ökad kunskap etc. Slutligen finns också rekommendationer där ansvaret är tydligt och där insatser redan görs. Här lämnas inga förslag i handlingsplanen, utan i stället redovisas rådets bedömning kring hur arbetet bör drivas vidare. Rekommendationer där bara bedömningar presenteras är dock lika betydelsefulla för den långsiktiga utvecklingen av smarta elnät som rekommendationer med konkreta förslag. Strategier, policy och program Samverkan, kunskapsspridning, Forum = Det forum för smarta elnät som föreslås av rådet 4.2 Politiska ramverk och marknadsvillkor Nya förutsättningar för elnäten Samverkan med övriga delar av energimarknaden Effekter på kraftsystemet, Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor Behov av nya krav/regler 4.3 Kunddeltagande och samhällsaspekter Smarta elnät ur ett kundperspektiv 4.3.3 Attityder och beteenden Behov av kunskaps- och Kundernas tillgång till mätdata och information Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling 4.4 FoU, innovation och tillväxt Program för forskning och innovation FoU-program IT/energi Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt Smarta elnät på en global marknad 4.4.5 En nationell främjandestrategi 106 47 Tel Fax