sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — En av Kemikalieinspektionens uppgifter är att betala ut inomstat- liga bidrag, statsbidrag m.m. till olika mottagare. Av tabell 7.17 framgår de totala bidragsbeloppen som Kemikalieinspektionen betalat ut till olika mottagare 2009–2013. 51 Anslagets ändamål är omfattande. För den fullständiga ändamålsbeskrivningen se 7.14.5. Källa: Kemikalieinspektionens årsredovisningar 2009–2013. Kemikalieinspektionen har inte endast betalat ut bidrag utan tar även emot bidrag från andra statliga myndigheter. Bland de övriga bidragsgivarna till Kemikalieinspektionen finns EU:s institutioner och övriga länder och internationella organisationer. Källa: Kemikalieinspektionens årsredovisningar 2009–2013. De ackumulerade, oförbrukade inomstatliga bidragen har minskat . Kemikalie- inspektionen har inte redovisat några utomstatliga bidrag. Se tabel- len nedan. Källa: Kemikalieinspektionens årsredovisningar 2009–2013. 7.16.7Kemikalieinspektionen har avgiftsintäkter från offentligrättslig verksamhet och uppdragsverksamhet Kemikalieinspektionen har avgiftsintäkter från offentlig- rättslig verksamhet och från uppdragsverksamhet. Summan av avgiftsintäkterna för den offentligrättsliga verksam- heten 2013 var 49 101 tkr. Kemikalieinspektionen beslutar inte om storleken på någon av de offentligrättsliga avgifterna och dispone- rar inte avgiftsintäkterna förutom intäkterna från SERP (det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel). Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten 2013 – 4 § avgifts- förordningen52 (exkl. tjänsteexport) – uppgick till 790 tkr samt tjänsteexport 391 tkr.53 7.17Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut () är en förvaltningsmyndighet för meteorologiska, klimatologiska, hyd- rologiska och oceanografiska frågor.54 52Avgiftsförordningen (1992:191). 53ESV 2014:45, Avgifter 2013. Till skillnad från de övriga myndigheterna som finns inom verksamhetsområde ska även bedriva affärsverksamhet på kommersiella villkor. är den myndighetet inom verksam- hetsområde som är störst räknat till antal anställda och antal årsar- betskrafter. Av tabellen nedan framgår medeltalet anställda och antalet årsarbetskrafter vid myndigheten åren 2009–2013. har medeltalet anställda stigit för att därefter minska 2013. Även antalet årsarbetskrafter minskade . 7.17.2SMHI:s uppgifter i instruktionen Enligt sina uppgifter i instruktionen55 ska : ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhällsplanering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljökvalitets- målen nås. förvalta och utveckla den svenska meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska infrastrukturen och därigenom inhämta och 54Förordningen (2009:974) med instruktion för . 55Förordningen (2009:974) med instruktion för . förmedla kunskaper om landets meteorologiska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiska förhållanden. bedriva tillämpad forskning och utveckling inom meteorologi och klimatologi. får bedriva tillämpad forskning och utveckling inom hydro- logi och oceanografi. ska inom sitt verksamhetsområde särskilt: svara för den allmänna meteorologiska, klimatologiska, hydrolo- giska och oceanografiska tjänsten, svara för varningstjänster och samverka aktivt med berörda myndigheter, producera och förmedla meteorologiskt, klimatologiskt, hydrolo- giskt och oceanografiskt beslutsunderlag, producera, sammanställa och förmedla information och kunskap om klimatförändringar och klimatanpassning, ha beredskap och biträda berörda myndigheter vid allvarliga stör- ningar i samhället, öka samhällsnyttan med sin verksamhet genom att bedriva upp- dragsverksamhet gentemot andra myndigheter och genom att bedriva affärsverksamhet, samarbeta med svenska myndigheter och med utländska organisa- tioner inom och utom Europeiska unionen, och samråda med Försvarsmakten i frågor av allmän militär bety- delse. företräder i flera internationella organisationer företräder i den världsmeteorologiska organisa- tionen56, det europeiska vädersatellitsamarbetet57 och det euro- peiska centret för medellånga prognoser58. 57The Satellites, EUMETSAT. är nationell kontaktpunkt för IPCC En ny uppgift för är att vara nationell kontaktpunkt för FN:s mellanstatliga panel om klimatförändringar – Intergovern- mental Panel on Climate Change, IPCC. ska ta ut avgifter för sin uppdragsverksamhet och affärsverksamhet Enligt sin instruktion ska ta ut avgifter för den uppdrags- verksamhet och affärsverksamhet som myndigheten bedriver. får disponera intäkterna och besluta om avgifternas storlek i det enskilda fallet. Avgifterna ska bestämmas så att de täcker myn- dighetens kostnader för att tillhandahålla varan eller tjänsten och bidrar till myndighetens kostnader för uppbyggnad, uppdatering och utveckling av system, databaser och information. 7.17.3SMHI har återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbrevet samt särskilda uppdrag i regeringsbeslut under budgetåret Förutom de långsiktiga uppgifter och mål som regeringen har beslutat ska gälla för i verkets instruktion fattar regeringen beslut om återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbrev. Dessutom fattar regeringen utöver detta beslut om övriga uppdrag under budgetåret. Källa: regleringsbrev samt övriga regeringsbeslut om uppdrag 2009–2014. *Vi redovisar inte några särskilda regeringsuppdrag under . Åren 2009–2014 har totalt 43 återrapporteringskrav och totalt tretton uppdrag i regleringsbreven. s mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet Till skillnad från de övriga myndigheterna inom Miljö- departementets verksamhetområde har regeringen – 2014 i regleringsbrevet beslutat om mål med återrapporteringskrav för verksamhet. Här redovisar vi de återrapporteringkrav fick i regleringsbrevet , inklusive återkommande . Mer om återrapporteringskrav i reglerings- brevet 2009–2013 i bilaga 2. Källa: regleringsbrev 2009–2014. Mål och återrapporteringskrav som återkommer –2014 Målet för varningstjänsten för skydd av liv och egendom och för att upprätthålla beredskap för akuta insatser i samband med katastrofer är att den ska ha en träffsäkerhet på . Målet återkommer i regleringsbrevet samtliga –2014. Likaså återkommer det till målet kopplade återapporteringskravet om att varningarnas träffsäkerhet och andelen falska larm ska redovisas. ska redovisa metoder för och föreslå hur beräkning av träff- säkerhet ska redovisas. ska föreslå åtgärder som ökar var- ningarnas träffsäkerhet. Ett nytt inslag i återrapporteringskravet i regleringsbrevet är att ska redovisa metoder för beräkning av träffsäkerhet. Även målet att väderprognoser ska ha en träffsäkerhet på och återrapporteringskravet att prognosernas träffsäkerhet ska redovisas återkommer i samtliga regleringsbrev 2009–2014. Återrapporteringskravet i regleringsbrevet har kompletterats med att ska redovisa metoder för beräkning av träffsäkerhet. Det tredje målet och återrapporteringskravet som återkommer är att av uppmätta data i obser- vationssystem för prognosproduktion ska kunna användas i pro- gnosverksamheten. ska redovisa hur stor del av uppmätta data som har kommit till institutet för att kunna användas i prognosverksamheten. Övriga återrapporteringskrav i regleringsbrev 2009–2014 återkommande är återrapporteringskravet om prognoser vid fem tillfällen . I regleringsbreven –2014 ska redovisa vilka akti- viteter som vidtagits inom ramen för för klimat- anpassning. 2014 ska därutöver: redovisa hur myndigheten i sitt arbete har främjat ökande efterfrågan och tillgång av god miljöteknik och miljöinnovationer. återrapportera hur myndigheten, i samarbete med och andra berörda, på ett lättillgängligt sätt till en bredare allmänhet fört ut budskapen i delrapporterna och syntesrapporten från FN:s klimatspanels (IPCC) femte syntes- rapport (AR5). redovisa hur myndigheten har följt upp de för myndigheten relevanta slutsatser och rekommendationer som antogs vid det arktiska miljöministermötet samt vid . återrapportera hur myndighetens verksamhet har bidragit till att regeringens jämställdhetspolitiska mål enligt prop. 2005/06:155 har uppnåtts. Av återrapporteringen ska framgå vilka utveck- lingsbehov som kan finnas inom myndighetens verksamhetsom- råde och vilka åtgärder som myndigheten avser att vidta om myndigheten har identifierat sådana utvecklingsbehov. Myndig- heten ska även redovisa när i tiden satsningarna i så fall ska genomföras. Åren 2009–2014 har haft sammanlagt tretton uppdrag i regleringsbreven. Mer om uppdragen i regleringsbreven åren 2009– 2013 i bilaga 2. har fyra uppdrag i sitt regleringsbrev. Två av upp- dragen ska redovisas till , ett till Socialdepar- tementet och ett till Landsbygdsdepartementet med kopia till Miljö- departementet. Samtliga uppdrag ska redovisas . Uppdraget om underlag för behov av investeringar i teknisk infrastruktur består av två delar. I en del ska redovisa hur nya tekniska möjligheter inom verksamhetsområdet och möjligheter till samarbete med grannländernas meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska myndigheter har bidragit till ökad träffsäkerhet i prognosverksamheten och bättre beredskap i samhället för att hantera extrema väderhändelser med betydande konsekvenser för samhällets funktioner som lokala skyfall, stormar etc. I uppdragets andra del ska redovisa vilka eventuella kost- nader och kostnadsbesparingar som skulle kunna uppkomma och som är kopplade till de möjligheter som redovisas i del 1. Uppdraget skulle redovisas till senast . I uppdraget Vägledning för användande av klimatscenarier ska , i samråd med berörda myndigheter och andra aktörer, ta fram en vägledning för användandet av klimatscenarier. Vägled- ningen ska underlätta olika aktörers klimatanpassningsarbete genom att göra det tydligt hur klimatscenarier kan användas i olika situationer relevanta för samhällsområden där klimatanpassning är nödvändig. Uppdraget ska redovisas till senast . I uppdraget Vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att anpassa myndighetens verksamhet till kraven i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. ska redovisa vilken verksamhet som bedrivs som omfattas av lagen, vilka villkor som tillämpas och vilka avgifter som tas ut. Myndigheten ska särskilt redovisa om de villkor som tillämpas och de avgifter som tas ut har setts över med anledning av lagen. Grun- derna för avgiftssättningen ska redovisas. Myndigheten ska besk- riva möjliga åtgärder för att öka tillgängligheten till myndighetens handlingar. Uppdraget skulle redovisas till senast . Det fjärde uppdraget i regleringsbrevet handlar om ett nytt Forsknings- och undersökningsfartyg. I uppdraget ska gemensamt med () svara för att en förprojektering görs för ett nytt forsknings- och undersök- ningsfartyg. SLU ska vara sammanhållande och huvudansvarig för arbetet. I uppdraget ingår att svara för att underlag för genom- förandet av en upphandling av ett nytt forsknings- och undersök- ningsfartyg tas fram och att en kommande upphandling, så långt det är möjligt, förbereds. Övriga berörda myndigheter, inklusive berörda universitet och högskolor, skulle ges möjlighet att lämna synpunkter. Myndigheterna ska inom ramen för projektet, så långt möjligt förbereda en kommande upphandling av ett nytt forsk- nings- och undersökningsfartyg. SLU:s externa kostnader fakture- ras Formas med högst . Uppdraget skulle redovi- sas till Landsbygdsdepartementet (med kopia till Miljö- departementet) senast . särskilda regeringsuppdrag under budgetåret åren 2009– 2013 Förutom återrapporteringskraven och uppdragen i regleringsbrevet ger regeringen särskilda uppdrag under budgetåret. Här nedan redovisar vi uppdrag som fått 2013. Uppdrag som fått 2009–2012 finns i bilaga 2. Uppdrag att utarbeta underlag om det klimatvetenskapliga kunskaps- läget inför kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen Regeringen uppdrog åt att i samråd med och utarbeta underlag om det klimatvetenskapliga kunskapsläget inför kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen. Underlaget ska omfatta en sammanställning och en analys av aktuell klimatforsk- ning med relevans för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåver- kan, de klimat- och energipolitiska målen till 2020 och visionen att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. enligt uppdraget beakta Miljövårdsberedningens rapport 2007:03, Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken – Rapport från veten- skapliga rådet för klimatfrågor, liksom ställningstaganden i propo- sitionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) samt rapporter av internationella organisa- tioner med bedömningar av central betydelse, till exempel FN:s miljöprograms () analyser av gapet mellan nuvarande åta- ganden och identifierade behov av utsläppsreduktioner för att nå tvågradersmålet, liksom (IEA:s) ana- lyser. Myndigheten ska tydliggöra vilka osäkerheter som kan finnas i bedömningarna. Uppdraget ska redovisas till senast i november 2014.59 Uppdrag att utarbeta underlag till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat Regeringen uppdrog åt att i samarbete med berörda myndigheter följa upp och analysera klimatanpassning som genomförts sedan Klimat- och sårbarhetsutredningens delbetän- kande Översvämningshot – Risker och åtgärder för , Hjäl- maren och (SOU 2006:94) och slutbetänkande inför klimatförändringarna (SOU 2007:60). Uppdraget ska i rele- vanta delar även genomföras i samarbete med Dricksvattenutred- ningen (L2013:02). En bedömning ska göras av återstående behov av åtgärder med förslag på fortsatt arbete med klimatanpassning. Uppdraget ska redovisas till senast i december 2014.60 7.17.4Finansiell styrning, finansiering tilldelar regeringen dispositionsrätt till anslags- medel från tre olika anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Se tabellen nedan. 59Regeringsuppdrag , M2013/3203/Kl. 60Regeringsuppdrag , M2013/3204Kl. Av tabellen framgår att förutom disponerar även Kammar- kollegiet, Kemikalieinspektionen och medel på anslaget 1:7 Internationellt miljöarbete. Och förutom dis- ponerar även MSB, Lantmäteriet, () och i medel på anslaget 1:10 Klimat- anpassning. Det innebär att även dessa myndigheter har uppgifter inom anslagets ändamål. Enligt beslut om ändamål får anslaget användas för Sve- riges meteorologiska och hydrologiska instituts () förvalt- ningsutgifter. Regeringen har inte beslutat om fler villkor för anslaget. Enligt beslut om ändamål får anslaget 1:10 Klimatan- passning användas för utgifter för klimatanpassning såsom före- byggande och kunskapshöjande insatser, för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som insat- serna för med sig. Regeringen har beslutat att anslagsposten Klimatanpassning – del till får användas för för arbetet med klimat- anpassning. Av anslagsposten ska användas för att ta fram information och beslutsstöd riktat till länsstyrelser och kommuner i syfte att stärka det regionala och lokala arbetet med klimatanpassning. Informationen bör tas fram i samråd med mottagarna. Anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete Enligt beslut om ändamål får anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete användas för utgifter för internationellt miljösam- arbete. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer samt för internationellt sam- arbete. Anslaget får användas för utgifter för långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och kli- matsamarbetet. /---/61 Regeringen har beslutat att anslagsposten 7 – Internationellt miljösamarbete – annan valuta disponeras för medlemsav- gifter i de internationella organisationerna EUMETSAT, ECMWF och WMO, som betalas ut i annan valuta än svenska kronor. Högst får användas för att stödja sekretariatet vid WMO för att samordna jordobservationsdata (). får också användas för finansiering av medlemsavgifter i EUMETNET och EuroGOOS. 7.17.5SMHI betalar ut bidrag och tar emot bidrag En av uppgifter är att betala ut inomstatliga bidrag, stats- bidrag, m.m. Av tabell 7.24 framgår de totala bidragsbeloppen som betalat ut –2013. 61 Anslagets ändamål är omfattande. För den fullständiga ändamålsbeskrivningen se 7.14.5. Källa: årsredovisningar 2009–2013. har inte endast betalat ut bidrag utan har även tagit emot bidrag från andra statliga myndigheter, m.fl. Av tabellen nedan framgår att bidragen till från andra statliga myndigheter har ökat oavbrutet åren 2009–2013. Källa: årsredovisningar 2009–2013. Av tabell 7.26 nedan framgår de ackumulerade oförbrukade bidra- gen åren 2009–2013. Källa: årsredovisningar 2009–2013. 7.17.6SMHI har avgiftsintäkter från uppdragsverksamhet och affärsverksamhet Som framgått tidigare ska enligt sin instruktion ta ut avgif- ter för den uppdragsverksamhet och affärsverksamhet som myndigheten bedriver och får disponera avgiftsintäkterna. beslutar om avgifternas storlek så att de täcker myndig- hetens kostnader för att tillhandahålla varan eller tjänsten och bidrar till myndighetens kostnader för uppbyggnad, uppdatering och utveckling av system, databaser och information.62 är den enda av myndigheter som har regeringens bemyndigande att bedriva affärsverksamhet på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrenssatt marknad. Avgiftsintäkterna 2013 fördelade sig på affärsverksamhet 105 255 tkr, uppdragsverksamhet 48 526 tkr, övrig uppdragsverk- samhet 32 945 tkr, 4 § avgiftsförordningen63 (exkl. tjänsteexport) 113 tkr samt tjänsteexport 51 231 tkr.64 I budgetpropositionen pekade regeringen på för- ändringar i uppdrags- och affärsverksamheten som skulle komma att innebära att omsättningen i uppdragsverksam- heten 2013 skulle öka med och affärsverksam- heten minska med ungefär samma belopp. Bakgrunden till detta var de förutsättningar som skulle komma att gälla för vädertjänst till det civila flyget. har varit leverantör av väder- tjänster till det civila flyget. 62 13 § förordningen (2009:974) med instruktion för . 63Avgiftsförordningen (1992:191). 64ESV 2014:45, Avgifter 2013. givare och har levererat tjänsterna inom ramen för sin affärsverksamhet. Genom avregleringen av flyget är inte längre ensam leverantör av flygtrafiktjänster. har därför ansökt om att bli utnämnd leverantör med ensamrätt för flygväder inom svenskt luftrum.65 är en förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människors hälsa och miljön mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning, frågor om säkerhet och fysiskt skydd i kärnteknisk och annan verksamhet med strålning samt frågor om nukleär icke-spridning.66 Av tabellen nedan framgår medeltalet anställda och antalet års- arbetskrafter vid Strålsäkerhetsmyndigeten 2009–2013. Källa: årsredovisning . Både medeltalet anställda och antalet årsarbetskrafter vid Strål- säkerhetsmyndigheten har ökat betydligt åren 2009–2013. 2013/14:1, utgiftsområde 20. 66Förordningen (2008:452) med instruktion för . 7.18.2Strålsäkerhetsmyndigheten har en delegation och flera nämnder. Regeringen har beslutat att utöver insynsrådet ska ha en delegation och flera nämnder. Delegationen för frågor om finansiering av hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet Delegationen för frågor om finansiering av hanteringen av restpro- dukter från kärnteknisk verksamhet är ett rådgivande organ i frågor som rör upprättande av förslag till och fastställande av kärnavfalls- avgift, finansieringsbelopp och kompletteringsbelopp. Delegationen består av myndighetschefen, som är ordförande, och högst åtta andra ledamöter som ska representera statliga myn- digheter och oberoende institutioner med relevant kompetens. Regeringen utser ledamöterna i delegationen. I delegationen ingår 2014 två generaldirektörer och en f.d. generaldirektör, en ekonomie doktor och en professor, en landshövding och en chefsekonom.67 Nämndens uppgift är att stödja myndigheten med råd och syn- punkter inför myndighetens beslut, samt att ge råd i ärenden som berör kärnkraftssäkerhet. Nämnden utses av generaldirektör och består av ordföranden och sju ledamöter. Dessa väljs för en period med möjlighet till förlängning. Ordförande är chefen för avdelningen för kärnkraftsäkerhet vid Strålsäkerhets- myndigheten. I nämnden ingår fyra forskare från och , en flygsäkerhetschef och en kärnkraftsexpert.68 om radioaktivt avfall och använt kärnbränsle om radioaktivt avfall och använt kärnbränsle ger myndigheten råd i frågor som rör avfallshantering, regler och föreskrifter samt ger råd inför större beslut och yttranden. Nämnden utses av generaldirektör och består av en ordförande och sju ledamöter. Nämndens ordfö- rande är chefen för avdelningen för radioaktiva ämnen vid Strål- säkerhetsmyndigheten. Ledamöterna kommer från fyra olika stat- liga myndigheter (varav är en), en rådgivare från Svenskt Avfall och två direktörer, en från och en från Norge.69 forskningsprogram eftersträvar hög vetenskaplig kvalitet och har därför stöd av en forskningsnämnd, som ger råd och synpunkter på forskningen. uppgift är att bistå myndigheten med omvärldsanalyser och utvärdering av myndighetens forskning och utveckling inom områdena kärnsäkerhet, nukleär icke-spridning och strålskydd. Nämnden utses av generaldirektören och består av ordföranden och åtta ledamöter som väljs för en period med möjlighet till förlängning. Nämndens sammansättning 2014 är sju forskare och föreståndaren vid Svenskt Kärntekniskt Centrum. Strålsäker- hetsmyndighetens forskningschef är nämndens ordförande.70 7.18.3Strålsäkerhetsmyndighetens uppgifter i instruktionen ska vara pådrivande för en god strål- säkerhet i samhället och i sin verksamhet arbeta för att förebygga radiologiska olyckor samt säkerställa strålsäker drift och avfallshantering i kärnteknisk verksamhet, minimera riskerna med och optimera effekterna av strålning vid medicinsk tillämpning, minimera riskerna med strålning som används i produkter och tjänster eller som uppstår som en biprodukt vid användning av produkter och tjänster, minimera riskerna med exponering av naturligt förekommande strålning, och förbättra strålsäkerheten internationellt. handlägger finansieringsfrågor som rör hanteringen av restpro- dukter från kärnteknisk verksamhet, ska hålla Kärnavfallsfonden informerad om storleken på de in- och utbetalningar av fondmedel som planeras och prognosti- seras för varje reaktorinnehavare och annan tillståndshavare samt om myndighetens verksamhet på finansieringsområdet i övrigt på ett sådant sätt att Kärnavfallsfonden kan fullgöra sina uppgifter, är huvudman för riksmätplatsen för joniserande strålning, ska hålla ett nationellt register över de stråldoser som arbetstagare utsätts för eller kan utsättas för i samband med verksamhet med strålning samt utfärda personliga dokument och strålövervak- ning (dospass) för dessa arbetstagare. ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling samt samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. ska i fråga om sitt miljöarbete rap- portera till och samråda med om vilken rapportering som behövs. Inom ramen för sitt ansvar i miljömålssystemet ska Strålsäker- hetsmyndigheten fortlöpande uppskatta de risker som strålningen innebär såväl för befolkningen i sin helhet som för särskilda grup- per. Bygga upp och sprida kunskap Enligt sina uppgifter för att bygga upp och sprida kunskap ska Strål- säkerhetsmyndigheten bidra till att nationell kompetens för dagens och framtidens behov utvecklas inom myndighetens verksamhetsområde. Myn- digheten ska därför ta initiativ till forskning, utbildning och studier samt bedriva omvärldsanalys och utvecklingsverksamhet,