sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — Försvarsmaktens rekryteringsförmåga och personalförsörjning påverkas positivt i de fall fler väljer att söka anställning i För- svarsmakten och om de, sedan de påbörjat en anställning hos För- svarsmakten, väljer att stanna kvar i anställningen som möjliggörs av anställningsavtalet. Rutinerad, kompetent och välutbildad personal medför positiva effekter för Försvarsmaktens operativa förmåga. En eventuell höjning av ingånglönen för gruppbefäl, soldater och sjömän så att den ligger i nivå med medellönen i offentlig sektor och att det på ingångslönen följer en ökad löneutveckling jämfört med innebär ökade lönekostnader för Försvarsmakten. Den exakta ökade kostnaden går inte att beräkna då dessa frågor slutligt ska regleras av arbetsmarknadens parter. De ökade lönekostnaderna ställda mot det förhållandet att en- skilda väljer att stanna i sin anställning i Försvarsmakten och därmed minskade behov av utbildning av nyanställd personal inne- bär att förslaget kan bli kostnadsneutralt. De besparingar som kan göras i och med minskade utbildnings- behov har inte gått att beräkna eftersom utredningen inte har fått del av uppgifter om hur mycket dagens militära grundutbildning respektive befattningsutbildning kostar för varje enskild person. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten kan komma att behöva för att genomföra förslagen måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.9En ändrad inriktning av rekryteringskampanjerna Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens rekryterings- förmåga och personalförsörjning. Förstärkt folkförankring av försvaret. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Minskat behov av nyrekrytering och utbildning av nyanställd personal. positiva ekonomiska konsekvenser. Jag anser att det är mycket viktigt hur Försvarsmakten presenterar sig själv och sin verksamhet i sina rekryteringskampanjer. Försvars- makten måste vara noga med att i rekryteringskampanjerna be- skriva den miljö som de sökande kommer att hamna i på ett korrekt och verklighetsanpassat sätt. Den grundläggande militära utbildningen är en utbildning och något arbetsrättsligt anställningsförhållande föreligger inte mellan rekryten och Försvarsmakten. Det finns dock inte något som hindrar att Försvarsmakten tydligt kommunicerar att de som anses lämpliga och godkänns efter grundutbildningen kommer att erbjudas en anställning i Försvarsmakten. Det är alltså min bedömning att Försvarsmaktens rekryteringskampanjer bör inriktas mot att beskriva en soldats verklighet och mot rekrytering till engagemang/befatt- ning i Försvarsmakten i stället för mot militär grundutbildning. Bedömningen att rekryteringskampanjerna bör ändra inriktning innebär inte några ekonomiska konsekvenser i form av ökade kost- nader för Försvarsmakten. Rekryteringskampanjerna kan finan- sieras inom ramen för befintliga budgetramar. Däremot menar jag att väl genomförda rekryteringskampanjer som når rätt målgrupper och som inriktas mot engagemang/befatt- ning i stället för mot militär grundutbildning kan komma att leda till en förstärkt folkförankring av försvaret och ökad kunskap om Försvarsmakten som arbetsgivare. Vidare kan den ändrade inriktningen leda till att färre personer slutar på grundutbildningen eller anställningen på grund av att verkligheten inte mot- svarade förväntningarna. Detta innebär alltså positiva effekter för Försvarsmaktens rekryteringsförmåga och för personalförsörjningen. Rekryteringsinformation med fokus på engagemang/befattning i Försvarsmakten i stället för mot militär grundutbildning kan också medföra att fler personer som önskar anställning i stället för att endast genomgå en militär grundutbildning i Försvarsmakten söker sig till grundutbildningen. Att fler personer genomför den grundläggande militära utbild- ningen med målsättningen att fortsätta sitt engagemang i Försvars- makten efter genomförd utbildning medför positiva konse- kvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga samt lägre behov av nyrekryteringar och utbildning av nyanställd personal. Detta innebär positiva ekonomiska konsekvenser för Försvars- makten. 14.4.10 Skolbetygskraven bör inte sänkas Denna bedömning medför inte några konsekvenser. Jag anser att skolbetygskraven för att kunna antas till Försvars- maktens militära grundutbildning, i vart fall , inte bör sänkas. Denna bedömning innebär inte någon förändring jämfört med nuvarande förhållanden. 14.4.11 Samverkande insatser för att öka andelen kvinnor Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förstärkt folkförankring av försvaret. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar och positiva kon- sekvenser för Försvarsmaktens personalförsörjning. Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Jag anser att Försvarsmaktens målsättning bör vara att av antalet sökanden till Försvarsmaktens grundutbild- ning ska vara kvinnor. Andelen anställda kvinnor i militära befatt- ningar bör som en målsättning i ett första skede utgöra . Jag menar att en rad samverkande insatser krävs för att uppnå dessa målsättningar. I avsnitt 9.3.4 ger jag exempel på åtgärder som Försvarsmakten kan vidta för att uppnå fler anställda kvinnor i militära befattningar. Om Försvarsmakten lyckas attrahera fler kvinnor att söka och stanna kvar i sin anställning i Försvarsmakten innebär detta positiva aspekter ur en folkförankringssynpunkt. Vidare är det positivt ur en rekryterings- och personalförsörjningssynpunkt då urvalsunder- laget breddas och Försvarsmaktens anställda på ett bättre sätt än kommer att återspegla samhället. Med fler kvinnor i Försvars- maktens militära befattningar ökar Försvarsmaktens operativa för- måga såväl nationellt som internationellt. De samverkande insatser som jag föreslår för att öka andelen kvinnor i Försvarsmakten bedöms inte innebära några ökade kost- nader för Försvarsmakten. Detta arbete kan genomföras inom ramen för myndighetens pågående arbete med rekrytering och arbete med jämställdhet och jämlikhet. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Positiva konsekvenser för enskilda gruppbefäl, soldater och sjömän i form av ökad stabilitet i sin anställning. Möjlighet till förbättrade sociala villkor för anställda grupp- befäl, soldater och sjömän. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Positiva effekter för förbandskommuner om enskilda grupp- befäl, soldater och sjömän väljer att etablera sig på förbands- orten. förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Civila arbetsgivare påverkas i viss mån av att deras anställda kan ha kvar sin anställning som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller i Försvarsmakten än . Jag föreslår att 9 § i lagen (2012:332) om vissa försvarsmakts- anställningar ändras på så sätt att det föreskrivs att ett anställ- ningsavtal ska omfatta minst sex och högst . Vidare får den totala anställningstiden som gruppbefäl, soldat och (GSS) uppgå till högst varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Detta kan jämföras med dagens reglering som före- skriver att ett anställningsavtal ska omfatta minst sex och högst och att den totala anställningstiden för GSS högst får uppgå till , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Möjligheten till längre anställningstider än skulle kunna minska enskildas behov av att i ett tidigt skede i anställningen fundera på nästa steg i yrkeslivet. Möjligheterna till längre anställningstider för GSS skulle även särskilt kunna vara till fördel för de kvinnor och män som väljer att vara föräldralediga. De kvinnor som under anställningen som GSS blir gravida och som på grund av arbetets riskfyllda karaktär inte kan utföra samtliga övningar eller delta i insatser under graviditeten gynnas också av längre anställ- ningstider. Fler ges möjlighet att hinna utvecklas i sin anställning som GSS. Förslaget innebär således positiva konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor. Möjligheterna för GSS att få banklån för att exempelvis köpa en egen bostad på förbandsorten ökar med längre anställningstider, något som leder till att GSS får en fast förankring på förbands- orten. Förslaget har således positiva effekter för enskilda GSS i form av ökad stabilitet i sin anställning och kan även leda till bättre sociala villkor för enskilda. För det fall GSS i högre utsträckning än ges möjlighet att etablera sig på förbandsorten gynnas för- bandskommunerna i form av ökad inflyttning. Möjlighet till längre anställningstider som GSS jämfört med medför fördelar för Försvarsmakten ur såväl rekryterings- som ett perspektiv att behålla sin personal. Mer erfarna och ut- bildade GSS som har varit i sin anställning än innebär även en ökad operativ förmåga för Försvarsmakten. Civila arbetsgivare påverkas i viss mån av detta förslag. Deras anställda som även är tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän i Försvarsmakten kan fortsätta att ha kvar sin anställning i Försvarsmakten än vad som är fallet. 14.4.13Tjänstgöringsskyldigheten bör inte regleras genom pliktinslag Bedömningen medför inga konsekvenser jämfört med dagens personalförsörjningssystem i Försvarsmakten. Det är min bedömning att det inte är förenligt med dagens per- sonalförsörjningssystem att införa pliktinslag för att försäkra att enskilda fullgör sin tjänstgöringsskyldighet i Försvarsmakten. Inställelse till tjänstgöring måste i stället uppmuntras, främst genom att Försvarsmakten bedriver en bra och ändamålsenligt verksamhet samt genom tjänstgöringsincitament. I och med att denna bedöm- ning inte innebär någon förändring jämfört med nuvarande system medför bedömningen inte några konsekvenser jämfört med dagens personalförsörjningssystem i Försvarsmakten. 14.4.14 Tydliggörandet av tjänstgöringsskyldigheten Ett tydliggörande av försvarsreformen och dess innebörd för civila arbetsgivare. Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten i och med att fler ges möjlighet att komma till planerade övningar. Enligt Av 27 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställ- ningar ska tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) informera sin civila arbetsgivare om anställningen i För- svarsmakten. Denna information ska lämnas när anställningsavtalet ingås med en civil arbetsgivare eller i samband med att arbets- tagaren tar anställning i Försvarsmakten. Vidare är arbetstagaren skyldig att hålla sin civila arbetsgivare informerad om planerad tjänstgöring i Försvarsmakten i den mån det påverkar arbetstagar- ens rätt till ledighet från sin civila anställning. Vikten av att de tjänstgörandes civila arbetsgivare är väl informerade om deras anställdas engagemang i Försvarsmakten är en av grundförutsättningarna för att ett system med tjänst- görande i Försvarsmakten ska fungera. Enligt det föreslagna tillägget i 27 § ska en GSS/T även infor- mera sin civila arbetsgivare om den tjänstgöringsskyldighet som följer av anställningen i Försvarsmakten. Detta tillägg har till syfte att de tjänstgörandes tjänstgöringsskyldighet ska bli mer fram- trädande för såväl den enskilde som för den enskildes civila arbets- givare. Detta förslag innebär alltså inte någon skillnad vad gäller tjänstgöringsskyldigheten . Däremot medför detta tillägg en tydlighet av att det råder en tjänstgöringsskyldighet för den en- skilde. Bättre och tydligare information till de civila arbetsgivarna kan leda till ökad förståelse hos de civila arbetsgivarna för att anställningen i Försvarsmakten innebär ett åtagande för den en- skilde. Denna ökade förståelse kan bidra till ökad inställelse vid övningar och insatser. Ökad inställelse av GSS/T vid Försvars- maktens övningar och insatser bidrar till en stärkt operativ förmåga. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga påverkas positivt. Positiva effekter för Försvarsmaktens personalförsörjning. Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Det som inte kan finansieras inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret måste finansieras genom en höjning av anslaget. Ekonomiska tjänstgöringsincitament som premierar tjänstgöring kan bidra till att tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjö- män (GSS/T) fullföljer sina anställningsavtal och därmed förenade tjänstgöringsskyldighet i Försvarsmakten. De närmare detaljerna om hur tjänstgöringsincitamenten ska fördelas och hur stöd till utbildning ska fördelas ska regleras av arbetsmarknadens parter. Om detta genomförs kommer det att leda till ökade kostnader för Försvarsmakten. Det som inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska för- svaret måste finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.16Ekonomiskt stöd till civila arbetsgivare för vissa rehabiliteringskostnader Positiva effekter för civila arbetsgivare i form av möjlighet att få ekonomiskt stöd för rehabiliteringskostnader som är hän- förliga till fysiska och psykiska skador som deras anställda har åsamkats under sin tjänstgöring i Försvarsmakten. Positiva effekter för Försvarsmaktens personalförsörjning. De allmänna förvaltningsdomstolarnas och andra berörda myn- digheters arbetsbörda påverkas endast marginellt. Inga mät- bara ekonomiska konsekvenser. Eventuella önskemål/behov av liknande lagstiftning för andra yrkeskategorier med liknande anställningsform som den GSS/T har. Ekonomiska konsekvenser för Försvarsmakten. Dessa bedöms bli marginella då antalet ärenden kan antas bli få. Dessa ökade kostnader kan därför finansieras inom nuvarande budget- ramar. Jag föreslår att Försvarsmakten ska lämna ekonomiskt stöd till civila arbetsgivare för vissa rehabiliteringskostnader för personal som är eller har varit tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän eller reservofficerare och som har åsamkats fysiska eller psykiska skador under tjänstgöringen i Försvarsmakten. Förutsätt- ningarna för det ekonomiska stödet ska enligt förslaget regleras i en lag om Försvarsmaktens ekonomiska stöd till vissa rehabili- teringskostnader. Förslaget innebär inte någon inskränkning av det rehabiliteringsansvar som den skadades civila arbetsgivare har enligt bestämmelser i arbetsmiljölagen och socialförsäkringsbalken. För- svarsmaktens beslut enligt bestämmelser i den nya lagen ska gå att överklaga till allmän förvaltningsdomstol. Detta förslag kan särskilt komma att gynna små- och medelstora eller ekonomiskt känsliga företag. Förslaget kan även på ett positivt sätt bidra till ett ökat genomslag av försvarsreformen och kan även förväntas få positiva effekter ur en personalförsörjningssynpunkt för Försvarsmakten. I och med förslaget kan civila arbetsgivare antas bli mer välvilligt inställda till att dela personal med För- svarsmakten. En välvilligare inställning hos de civila arbetsgivarna påverkar även enskildas inställning till att fortsätta sitt engagemang i Försvarsmakten. Enligt uppgifter från kommuner och landsting finns motsvarande problematik inom deltidsbrandmannasystemet. I de fall en skada skulle visa sig först efter tjänstgöringen som deltidsbrandman och även om det går att visa att skadan, fysisk eller psykisk, går att hänföra till tjänstgöringen i räddnings- tjänsten är det deltidsbrandmannens huvudarbetsgivare som an- svarar för rehabiliteringen. Det går därför inte att bortse från att detta förslag kan komma att innebära att andra civila arbetsgivare, som på liknande sätt delar personal, kommer att påtala behovet av en liknande reglering. Detta skulle exempelvis kunna vara fallet för de arbetsgivare som har anställda som även tjänstgör som del- tidsanställda brandmän. Försvarsmakten bedömer att antalet rehabiliteringsärenden där Försvarsmakten ska utge ekonomiskt stöd kommer att bli relativt få. Denna bedömning grundar sig på Försvarsmaktens erfarenheter av hur många andra skadefall de brukar hantera. Hur många ansökningar från civila arbetsgivare om ekonomiskt stöd det kommer att bli på en årlig basis går inte att förutspå. Verksamheten för de tjänstgörande skiftar och olika verksam- heter är mer riskfyllda än andra. Då antalet ansökningar om ekonomiskt stöd bedöms bli få kommer detta inte heller att innebära att en stor mängd beslut kommer att överklagas. Förslaget innebär således inte annat än en högst marginell ökning av måltillströmningen vid de allmänna för- valtningsdomstolarna. Inte heller kommer andra berörda myndig- heter att påverkas i någon större utsträckning än . Förslaget förväntas inte innebära någon större ekonomisk på- verkan på Försvarsmakten. De kostnader som förslaget kan komma att innebära bör kunna hanteras inom befintliga budgetramar. 14.4.17 Möjlighet till livs- och karriärutveckling Positiva konsekvenser för rekryteringen till Försvarsmakten. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Finansiering kan ske inom ramen för Försvarsmaktens till- gängliga budgetramar. Min uppfattning är att fler kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän kommer att stanna hela sin anställningstid om de redan i början av anställningen har en tydlig plan för vad de kan göra efter sin militära tjänstgöring. Jag föreslår därför att GSS/K tidigt under sin tidsbegränsande anställning får möjlighet att träffa personer med kompetens inom livs- och karriärutveckling eller motsvarande för att få information om sina möjliga karriärval i För- svarsmakten och om hur han eller hon kan förbereda sig för annat arbete på den civila arbetsmarknaden efter avslutad anställning i Försvarsmakten. Försvarsmakten kommer att uppfattas som en bra arbetsgivare som värnar om sina anställdas framtid, vilket kan leda till att fler önskar söka anställning som GSS/K. Med ett välutvecklat system för livs- och karriärvägledning är det även min bedömning att För- svarsmakten kan locka fler kvinnor att söka anställning i Försvars- makten. Då Försvarsmakten utbildar personal inom livs- och karriärutveckling kommer detta förslag inte att påverka Försvars- maktens budget något nämnvärt. Förslaget kan bidra till att fler GSS/K fullföljer sin tidsbegränsade anställning vilket i förläng- ningen leder till ekonomiska besparingar och förstärkt operativ för- måga. 14.4.18 Klargörande av befattningar Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens rekrytering. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Civila arbetsgivare får en ökad förståelse för de meriter enskilda förvärvar i Försvarsmakten. Ett ökat civilt meritvärde för gruppbefäl, soldater och sjö- män. Ekonomiska konsekvenser för Försvarsmakten. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i det fall kost- naderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och rege- ringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Försvarsmakten bör klargöra vad de 195 befattningarna som finns för gruppbefäl, soldater och sjömän innebär, utbildnings- och kompetensmässigt, samt hur befattningarna kan kompletteras i slutet av tjänstgöringen för att bli civilt gångbara. Genom att Försvarsmakten tydliggör befattningarnas innehåll kan myndigheten bättre försäkra sig om att rätt person hamnar på rätt befattning och på det sättet minska andelen personer som väljer att avsluta sin anställning. Vet enskilda från början av anställ- ningen vad som väntar och vilka utvecklingsmöjligheter som finns inom ramen för den militära befattningen minimeras risken för att den enskilde har falska förhoppningar om tjänsten och väljer att sluta när dessa inte infrias. I och med ett klargörande av befattningarna får civila arbets- givare en ökad förståelse för de meriter enskilda förvärvar i För- svarsmakten. Detta ger ett ökat civilt meritvärde för gruppbefäl, soldater och sjömän. Om Försvarsmakten vid klargörandet av befattningarna tar hän- syn till hur kvalifikationer formuleras i ett kommande nationellt kvalifikationsramverk förenklar Försvarsmakten eventuellt framtida arbetsuppgifter med det nationella kvalifikationsramverket om det blir aktuellt (se avsnitt 11.2.3). Jag föreslår att Försvarsmaktens Funktion för Arbetsgivarrela- tioner ska få ansvar för att klargöra vad GSS befattningar innehåller utbildnings- och kompetensmässigt. Förslaget innebär ökade kost- nader och behov av personella resurser. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i det fall kostnaderna inte ryms inom nuvar- ande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.19Ett utökat ansvar för Försvarsmaktens Funktion för Arbetsgivarrelationer Positiva konsekvenser för rekryteringen till Försvarsmakten. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Civila arbetsgivare får en ökad förståelse för de meriter enskilda förvärvar i Försvarsmakten. Detta ger ett ökat civilt merit- värde för gruppbefäl, soldater och sjömän. Kostnaderna för att förstärka Funktionen för Arbetsgivar- relationer kan uppskattas till . De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i det fall kost- naderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och rege- ringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska för- svaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Jag föreslår att Försvarsmaktens Funktion för Arbetsgivarrelationer ska få utökade arbetsuppgifter. Enligt mitt förslag bör Funktionen för Arbetsgivarrelationer bistå förbanden med stöd i arbetet med att utveckla formerna för civil meritvärdering och i förekommande fall även riktlinjer för validering. Det centrala stödet är inte tänkt att bromsa initiativen på förbanden utan stödet är tänkt att hjälpa och stötta personer som arbetar med civil meritering och livs- och karriärutveckling. Jag föreslår att Försvarsmakten ska klargöra vad samtliga befattningar för gruppbefäl, soldater och sjömän består av kompetensmässigt samt hur utbildningen i dessa befattningar kan kompletteras för att bli civilt gångbara. Mitt förslag innebär att Funktionen för Arbetsgivarrelationer ska ges detta ansvar. Jag menar också att Funktionen för Arbetsgivarrelationer bör samarbeta med andra branscher och myndigheter när det exempel- vis handlar om upphandlingar av branschvalidering. Vad dessa sam- arbeten kan få för ekonomiska konsekvenser är svårt att avgöra. Ett sådant samarbete kan leda till effektivisering av upp- handlingsförfarandet då myndigheter kan ha nytta av varandras erfarenheter. Försvarsmakten arbetar i olika projekt när det gäller livs- och karriärutveckling. Vid ett utökat ansvar och fler arbetsuppgifter behöver Funktionen för Arbetsgivarerelationer förstärkas. Den förstärkning som kan komma att krävas uppskattas till en kostnad motsvarande två årsarbetskrafter; vilket motsvarar en årlig kostnad om . De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra detta förslag måste, i det fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.20 Stöd att genomföra civila kurser eller utbildning Positiva konsekvenser för rekryteringen till Försvarsmakten. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens personalförsörj- ning. Ökat civilt meritvärde för enskilda GSS/K. Eventuella positiva ekonomiska konsekvenser för civila arbets- givare. Positiva ekonomiska konsekvenser för privata utbildnings- aktörer. Förstärkt förankring av försvaret i samhället. stärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Ekonomiska konsekvenser för Försvarsmakten.