sou · H2B327d2 · 2014-05-07 00:00:00 — Det brittiska konceptet TRiM var ett exempel på ett sådant system. Generella riskfaktorer för att utveckla mental ohälsa efter expone- ring för allvarliga händelser har tidigare beskrivits (Brewin et al., 2000; Ozer et al., 2003). Dessa riskfaktorer kan ofta indelas i sådana som är aktuella före, under och efter händelsen vilket också var fallet i denna litteraturstudie. Sålunda kunde noteras att nega- tiva barndomsupplevelser och problem i familjen, i skolan eller att ha varit i kontakt med polisen under uppväxten, personlighets- störningar som till exempel borderline-personlighetsstörning, sömn- svårigheter, yngre ålder, att vara ensamstående, lägre utbildning och lägre militär grad, var faktorer före insats som var relaterade till nedsatt mental hälsa. Under insatsen var det exponering för strid (combat exposure eller combat stress), att man dödat någon i strid, att ha varit stationerad i framskjutna ställningar i nära kontakt med fienden, hot mot livet samt inte minst andra tjänstgöringsrelaterade (operational stress) faktorer som kunde nedsätta hälsan. Exempel på sådana faktorer var: oro för familjen, problem hemma, problem med chefer, låg grad av sammanhållning, värme/kyla, problem med förnödenheter eller utrustning, avsaknad av privat utrymme samt långtråkighet. Ett intressant fynd var att de brittiska soldater som evakuerades av psykiatriska skäl från kriget i primärt inte blev det på grund av exponering för strid utan som följd av depression på grund av separation från familj och anpassningssvårigheter i den aktuella miljön. De faktorer som efter insats var relaterade till ned- satt hälsa var främst äktenskapsproblem, att hamna i utanförskap samt bristande utbildning om stressreaktioner. Förslag till fortsatt forskning Identifiera individuella riskfaktorer för nedsatt mental hälsa hos svenska veteraner och värdera deras relativa betydelse respektive påverkbarhet. Då faktorer före tjänstgöring utgör riskfaktorer bör man ytter- ligare studera effekter av utvecklad selektion. Studera effekter av individinriktad utbildning avsedd att leda till förbättrad individuell motståndskraft. Förslag till praktisk utveckling av befintlig verksamhet Socialt stöd är så väsentligt för att stärka motståndskraft hos veteraner varför mer fokus bör inriktas mot att stärka hemma- varande familjer och att utveckla kamratstödet i den militära organisationen. För att så långt som möjligt begränsa effekterna av kända risk- faktorer bör ytterligare fokus inriktas mot att identifiera de individer som varit exponerade för svåra barndomsupplevelser eller svåra problem under uppväxten. Bättre uppföljning av vilka som upplever problem vid återanpassningen efter hemkomst från tjänstgöring kan bidra till att eliminera risker. Inklusionskriterierna angav redan en grad av kvalitet genom att sökningen endast inkluderade kvantitativa och kvalitativa studier samt litteraturöversikter. Antalet studier i de olika kategorierna var 229 kvantitativa varav 132 var tvärsnittstudier, 38 var longitudi- nella, 44 registerstudier, 13 experimentella och 2 . Ut- över det ingick 20 litteraturgenomgångar samt 19 kvalitativa under- sökningar. Den viktigaste metodologiska begränsningen var att det i någon studie var svarsfrekvenser . De ingående longi- tudinella studierna, registerstudierna, litteraturöversikterna samt RCT-studierna bedöms som kvalitetshöjande delar i översikten. Utgående från GRADE-systemet (Atkins et al., 2004; Guyatt et al., 2011) bedöms resultatet därför sammantaget till att motsvara grad 2, vilket betyder ett begränsat vetenskapligt underlag. Det inne- bär att den samlade kunskapen ur denna översikt bygger på studier med hög eller medelhög kvalitet med försvagande faktorer vid en samlad bedömning (SBU, 2013). Det betyder i sin tur att det finns viss sannolikhet för att det redovisade resultatet kommer att påverkas av framtida forskningsrön inom överblickbar tid. Den viktigaste begränsningen i denna litteraturöversikt är att be- dömningen av relevansen gällande vilka av de ursprungliga 2 787 artiklarna som slutligen skulle ingå i litteraturöversikten genom- fördes av endast en person. Bortgallringen och reduceringen ledde till att av det ursprungliga antalet artiklar senar ingick i litteraturgenomgången. De viktigaste skälen till att inte inkludera artiklar var det stora antalet identiska artiklar i de olika databaserna, att en stor andel egentliga inte var studier utan kom- mentarer av olika slag eller att artiklarna inte avhandlade det aktu- ella området. Andra skäl var bedömda metodproblem, att de var skrivna andra på språk än engelska eller att abstract i något fall inte var tillräckligt informativt. Bedömningen är dock att flera bedöm- are inte på ett avgörande skulle påverkat resultatet av litteratur- översikten med hänsyn till de relativt strikta inklusionskriterierna. Relevans för svenska förhållanden Huvuddelen av studierna var genomförda i (). Stor- , , och bidrog , , respektive av ingående artiklar. De Skandinaviska länd- erna bidrog med 3 artiklar från och 3 från och likaså, vilket motsvarar respektive. Andra länder som bidrog med var sitt bidrag var , , , , , och , vilka tillsammans motsvarar av alla bidrag. Mot bakgrund av den uttalade domi- av studier från och den relativt stora spridningen kan naturligtvis relevansen för svenska förhållanden diskuteras. I de avseenden som gäller prevalens av konsekvenser i form av mental ohälsa och suicidtal och andra delar som sexuella övergrepp, sär- skilt i de amerikanska studierna, kan det nog vara svårt att göra jämförelser. Även studier på familjer och återanpassningsproblem som i viss mån kan avspegla större kulturella skillnader bör nog också tolkas försiktigt när det gäller hur resultat kan vara relevanta här hos oss. Däremot är resultat som gäller organisatoriska förhåll- anden med förberedelser och utbildning, könsaspekter, motstånds- kraft, socialt stöd, ledarskap, sammanhållning samt riskfaktorer av mer generell natur som kan ha stor relevans även för våra förhållan- den. Tack för hjälp med praktisk litteratursökning i databaser riktas till på Försvarshögskolan i . Ett särskilt tack riktas också till professor också han på Försvars- högskolan för granskning och relevanta kommentarer. B., Bliese, P. D., Hoge, C. W., Cabrera, O. A., , K. M., & , C. (2009). Stigma and barriers to care in soldiers postcombat. B., Bliese, P. D., McGurk, D., Hoge, C. W., & , C. (2009). Battlemind debriefing and battlemind training as early interventions with soldiers returning from iraq: Randomi- zation by platoon. 77(5), 928–40. B., Cawkill, P., van den , C., Arvers, P., Puente, J., & Cuvelier, Y. (2008). International military leaders survey on operational stress. Military Medicine, 173(1), 10–6. C., , K., Kretz, L. S., & Schaeffer, C. (2005). Predictors of Child Abuse Potential Among Military Parents: Comparing Mothers and Fathers. Al-Turkait, F. A., & Ohaeri, J. (2008). Psychopathological status, behavior problems, and family adjustment of Kuwaiti children whose fathers were involved in the first gulf war. Child and Adolescent Psychiatry and Mental Health, 2(1), 12. doi:10.1186/1753-2000-2-12 Ang, D. C., Peloso, P. M., Woolson, R. F., Kroenke, K., & Doebbeling, B. (2006). Predictors of incident chronic widespread pain among veterans following the first Gulf War. , 22(6), 554–63. , M., Lombardi, L., Fraccaroli, F., Battistelli, A., & Zaniboni, S. (2008). Organizational Socialization of Women in the . , 20(5), 327–347. Bagnell, M. E., Leardmann, C. A., McMaster, H. S., Boyko, E. J., , B., Granado, N. S., & , T. (2013). The Associa- tion of Predeployment and Deployment-Related Factors on Dimensions of Postdeployment Wellness in Members. , Nickerson, A., , A. B., & , B. (2013). Perceived military organizational support and peacekeeper distress: A longitudinal investigation. , 10(2), 177–85. Batten, S. V., Drapalski, A. L., Decker, M. L., DeViva, J. C., , L. J., , M. A., & , L. (2009). Veteran interest in family involvement in PTSD treatment. , 6(3), 184–189. (2009). Health and occupational consequences of spouse abuse victimization among male U.S. , 24(5), 751–69. , D. W., Blum, N., Letuchy, E., Carney Doebbeling, C., , V. L., & Doebbeling, B. (2006). Border- line personality disorder and traits in veterans: psychiatric comorbidity, healthcare utilization, and quality of life along a continuum of severity. CNS Spectrums, 11(9), 680–9; quiz 719. Bliese, P. D., , K. M., , A. B., , J. L., & Hoge, C. W. (2007). Timing of postcombat mental health assessments. , 4(3), 141–148. Block, C., , K., Bagley, B., , J., Camp, S., Mindingall, N., Lokken, K. (2013). Assessment of Veteran and Caregiver Knowledge About Mild Traumatic Brain Injury in a . Blosnich, J., & Bossarte, R. (2013). Suicide acceptability among U.S. Veterans with duty experience: results from the 2010 General . : for , 17(1), 52–7. Blow, A. J., Gorman, L., Ganoczy, D., , M., Kashy, D. A., Valenstein, M., Chermack, S. (2013). Hazardous drinking and family functioning in National Guard veterans and spouses postdeployment. : JFP: of the (Division 43), 27(2), 303–13. Booth-Kewley, S., Highfill-McRoy, R. M., , G. E., , C. F., & Gaskin, T. a. (2012). Anxiety and depression in sent to war in and . Disease, 200(9), 749–57. Booth-Kewley, S., Schmied, E. A., Highfill-McRoy, R. M., , G. E., , C. F., & Ziajko, L. (2013). Predictors of psychiatric disorders in combat veterans. BMC Psychiatry, 13, 130. doi:10.1186/1471-244X-13-130 Boscarino, J. (2008). A prospective study of PTSD and early-age heart disease mortality among veterans: implications for surveillance and prevention. Psychosomatic Medicine, 70(6), 668–76. Brailey, K., Vasterling, J. J., Proctor, S. P., , J. I., & , M. (2007). PTSD symptoms, life events, and unit cohesion in U.S. soldiers: baseline findings from the neuro- cognition deployment health study. , 20(4), 495–503. doi:10.1002/jts. Brawman-Mintzer, O., Magruder, K. M., & Yeager, D. (2012). The Role of Pain, Functioning, and Mental Health in Suicidality Among Veterans Affairs Primary Care Patients. Brewin, C. R., , B., & Hejdenberg, J. (2012). Recognition and treatment of psychological disorders during military service in the UK armed forces: a study of war pensioners. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 47(12), 1891–7. Brewin, C. R., Garnett, R., & , B. (2011). Trauma, identity and mental health in UK military veterans. Psychological Medicine, 41(8), 1733–40. Breyer, B. N., , B. E., Bertenthal, D., Rosen, R. C., Neylan, T. C., & Seal, K. (2013). Sexual Dysfunction in and War Veterans: Association with Posttraumatic Stress Disorder and Other Combat-Related Mental Health Disorders: A Population-Based Cohort Study. , T. W., , K. M., & , D. (2012). Leadership as a predictor of stigma and practical barriers toward receiving mental health treatment: a multilevel approach. , 9(1), 26–37. (2012). Personal Characteristics Affecting Veterans Use of Services for Posttraumatic Stress Disorder. Browne, T., , L., , , , M., , D., Fear, N. T., Hotopf, M. (2007). Explanations for the increase in mental health problems in UK reserve forces who have served in . 190, 484–9. J., Boyce, N., & Hunt, N. (2011). A Good War? Exploring British veterans moral evaluation of deployment. , 25(1), 36–42. J., , P. G., & Hunt, N. (2006). Falklands War veterans perceptions of social support and the reconciliation of traumatic memories. Aging & Mental Health, 10(3), 282–289. Burnett-Zeigler, I., Ilgen, M., Valenstein, M., Zivin, K., Gorman, L., Blow, A., Chermack, S. (2011). Prevalence and correlates of alcohol misuse among returning and veterans. Addictive Behaviors, 36(8), 801–6. Burns, S., , A., Niemtzow, R. C., Garner, B. K., , N., & , J. (2013). Moving Acupuncture to the Care: A Feasibility Study. Acupuncture, 25(1), 48–54. B., & Renshaw, K. (2012). Distress in spouses of veterans: associations with communication about deploy- ment experiences. : JFP: of the (Division 43), 26(1), 18–25. J., , S. G., Langley, J., & , C. (2013). Mindful-Veteran: the implementation of a brief stress reduction course. Complementary Therapies in Clinical Practice, 19(2), 89–96. Carmody, T. P., , C. L., Huggins, J., Solkowitz, S. N., , S. K., , N., , J. (2013). Telephone-delivered cognitive-behavioral therapy for pain management among older military veterans: A randomized trial: Correction to Carmody et al. (2012). , 10(3), 297. doi:10.1037/a0033952 A., Gilreath, T. D., Benbenishty, R., , R. A., Pineda, D., Depedro, K. T., Atuel, H. (2013). Well-Being and Suicidal Ideation of . : Official Publication of the Society for Adolescent Medicine. Cerulli, C., Bossarte, R. M., & Dichter, M. (2013). Violence Status Among Veterans and Associated Health Outcomes. , A. O. M., , Y. H., & , J. (2012). Improving resistance and resiliency through crisis intervention training. , 14(2), 77–86. E., Maguen, S., Bertenthal, D., , Y., Jacoby, V., & Seal, K. (2012). Reproductive and other health outcomes in and women veterans using VA health care: association with mental health diagnoses. Womens Health Issues: Official Publication of 's Health, 22(5), e461–71. , E., Zerach, G., & , Z. (2011). The implication of combat-induced stress reaction, PTSD, and attachment in parenting among war veterans. : JFP: of the (Division 43), 25(5), 688–98. Connorton, E., , M. J., Hemenway, D., & , M. (2011). Occupational trauma and mental illness-combat, peacekeeping, or relief work and the national co-morbidity survey replication. Medicine / Medicine, 53(12), 1360–3. Creech, S. K., , J. K., Liebsack, B. K., Proctor, S., & Taft, C. (2013). Impact of coping style and PTSD on family func- tioning after deployment in /Storm returnees. , 26(4), 507–11. Crum-Cianflone, N. F., & , I. (2013). Gender Differences of Members and Veterans of the and Conflicts. doi:10.1093/epirev/mxt005 Cucciare, M. A., Darrow, M., & Weingardt, K. (2011). Characterizing binge drinking among U.S. military Veterans receiving a brief alcohol intervention. Addictive Behaviors, 36(4), 362–7. Cucciare, M. A., Weingardt, K. R., Ghaus, S., , M. T., & Frayne, S. (2013). A randomized controlled trial of a web- delivered brief alcohol intervention in Veterans Affairs primary care. on Alcohol and Drugs, 74(3), 428–36. De Burgh, H. T., , C. J., Fear, N. T., & , A. (2011). The impact of deployment to or on partners and wives of military personnel. (Abingdon, ), 23(2), 192–200. Di , B. a L., , D., Gradus, J. L., Street, A. E., Giasson, H. L., & Resick, P. a. (2013). Predictors of mental health care use among male and female veterans deployed in support of the wars in and . , 10(2), 145–51. Di , M. (2007). Stress management and factors related to the deployment of Italian peacekeepers in . Military Medicine, 172(2). Dickstein, B. D., , C. P., Mintz, J., Conoscenti, L. M., Steenkamp, M. M., , T. A., , B. (2010). Unit cohesion and PTSD symptom severity in personnel. Military Medicine, 175(7), 482–486. Dirkzwager, A. E., Bramsen, I., Adèr, H., , H. (2005). Secondary traumatization in partners and parents of Dutch peacekeeping soldiers. : JFP: of the (Division 43), 19(2), 217–226. , T., Durning, S. J., Gilliland, W. R., DeZee, K. J., Waechter, D. M., McManigle, J. E., Artino, A. (2012). Leadership success and : perspectives of flag officer alumni. Military Medicine, 177(9 Suppl), 61–7. Doss, B. D., Rowe, L. S., , K. R., Libet, J., Birchler, G. R., , J. W., & McQuaid, J. (2012). Couple therapy for military veterans: overall effectiveness and predictors of response. Behavior Therapy, 43(1), 216–27. Du Preez, J., , J., Wessely, S., & Fear, N. (2012). Unit cohesion and mental health in the UK armed forces. Occupa- tional Medicine (, ), 62(1), 47–53. doi:10.1093/occmed/kqr151 M., Hoge, C. W., Messer, S. C., Whitt, A. A., Cabrera, O. A., McGurk, D., , C. (2008). Prevalence of mental health problems, treatment need, and barriers to care among primary care-seeking spouses of military service members involved in and deployments. Military Medicine, 173(11), 1051–6. V, , M. R., Mueller, L. N., Degenhart, C., , J. A., , S. G., Sadow, D. (2012). Outcome of a randomized study of a mental health peer education and support group in the VA. (, D.C. ), 63(12), 1243–6. Elbogen, E. B., , S. C., , V. M., Straits-Troster, K., Vasterling, J. J., , H. R., & , J. (2012). Criminal involvement, trauma, and negative affect in and war era veterans. Psychology, 80(6), 1097–102. H., Clipp, E. C., , J. S., , L. R., & , H. W. (2009). The Life-Long Mortality Risks Of World War II Experiences. Research on Aging, 31(4), 391–412. Elhai, J. D., , J., & Pedlar, D. (2007). Predictors of general and psychological treatment use among a national sample of peacekeeping veterans with health problems. , 21(4), 580–9. Elnitsky, C. A., , P. L., Thurman, R. M., Pitts, B. L., Figley, C., & Unwin, B. (2013). Gender differences in combat medic mental health services utilization, barriers, and stigma. Military Medicine, 178(7), 775–84. doi:10.7205/MILMED-D- 13-00012 Erbes, C. R., Meis, L. A., Polusny, M. A., & Arbisi, P. (2012). Psychiatric distress among spouses of National Guard soldiers prior to combat deployment. Mental Health in Family Medicine, 9(3), 161–9. Erbes, C. R., Meis, L. A., Polusny, M. A., & Compton, J. (2011). Couple adjustment and posttraumatic stress disorder symptoms in National Guard veterans of the war. : JFP: of the (Division 43), 25(4), 479–87. , L., Cowlishaw, S., , D., Parslow, R., & , V. (2010). Longitudinal analyses of family functioning in veterans and their partners across treatment. Psychology, 78(5), 611–22. Fear, N. T., , M., , D., , L., , A. C., Coker, B., Wessely, S. (2010). What are the consequences of deploy- ment to and on the mental health of the UK armed forces? A cohort study. , 375(9728), 1783–1797. doi:10.1016/S0140-6736(10)60672-1 Felker, B., , E., Dobie, D., , J., & McFall, M. (2008). Characteristics of deployed Operation Iraqi Freedom military personnel who seek mental health care. Military Medicine, 173(2), 155–158. Ferrier-Auerbach, A. G., Kehle, S. M., Erbes, C. R., Arbisi, P. A., Thuras, P., & Polusny, M. (2009). Predictors of alcohol use prior to deployment in National Guard Soldiers. Addictive Behaviors, 34(8), 625–31. Fields, J. A., , L. O., , J., , J., & Graney, M. (2012). Anxiety, social support, and physical health in a sample of spouses of OEF/OIF service members. Military Medicine, 177(12), 1492–7. Fikretoglu, D., Brunet, A., Guay, S., & Pedlar, D. (2007). Mental health treatment seeking by military members with post- traumatic stress disorder: findings on rates, characteristics, and predictors from a nationally representative Canadian military sample. Revue Canadienne de Psychiatrie, 52(2), 103–110. Fikretoglu, D., Elhai, J. D., , A., , J. D., & Pedlar, D. (2009). Predictors of likelihood and intensity of past-year mental health service use in an Canadian military sample. (, D.C. ), 60(3), 358–366. Fikretoglu, D., Guay, S., Pedlar, D., & Brunet, A. (2008). Twelve month use of mental health services in a nationally representa- tive, military sample. Care, 46(2), 217–23. , , , N., Biddle, D., Crompton, D., McHugh, T., , P., & Creamer, M. (2005). Clinical presentations and treatment outcomes of peacekeeper veterans with PTSD: preli- minary findings. , 162(11), 2188–90. , , , V., Parslow, R., Hawthorne, G., & Creamer, M. (2008). Naturalistic comparison of models of programmatic interventions for combat-related post-traumatic stress disorder. The Australian and , 42(12), 1051–9. Foreman, W. C. (2006). The subjective experience of United Nations peacekeeping duty: The concerns of Finnish officers on war zone duty in the former . : Section B: The Sciences and , 66. , , , M., , K., Hacker , J., & , N. (2010). Does trauma risk management reduce psychological distress in deployed troops? Occupational Medicine (, ), 60(8), 645–50. doi:10.1093/occmed/kqq149 Gallaway, M. S., , M. R., , M. M., & Millikan, A. (2011). Combat Stressors Predicting Perceived Stress Among Previously Deployed Soldiers. Ganz, D., & , L. (2013). Educating professionals about suicide prevention among military veterans. and Health, 25(3), 187–91. Garber, B. G., Zamorski, M. A., & Jetly, R. (2012). Mental health of Canadian Forces members while on deployment to . Revue Canadienne de Psychiatrie, 57(12), 736–44. , P., Seelig, A. D., , I. G., Boyko, E. J., Hooper, T. I., Gackstetter, G. D., , T. (2013). Predeployment Sleep Duration and Insomnia Symptoms as Risk Factors for New-Onset Mental Health Disorders Following Military Deploy- ment. Sleep, 36(7), 1009–1018. , E., Vermetten, E., de Kloet, C. S., Hijman, R., & Westenberg, H. (2009). Neuropsychological performance is related to current social and occupational functioning in veterans with posttraumatic stress disorder. Depression and Anxiety, 26(1), 7–15. Gibbons, S. W., Barnett, S. D., Hickling, E. J., Herbig-Wall, P. L., & Watts, D. (2012). Stress, coping, and mental health-seeking behaviors: gender differences in OEF/OIF health care providers. , 25(1), 115–9. Gibbs, D. A., Clinton-Sherrod, A. M., & , R. (2012). Interpersonal conflict and referrals to counseling among married soldiers following return from deployment. Military Medicine, 177(10), 1178–83. Gierisch, J. M., Straits-Tröster, K., Calhoun, P. S., , J. C., Acheson, S., & , K. (2012). Tobacco use among Iraq- and Afghanistan-era veterans: a qualitative study of barriers, facilitators, and treatment preferences. Preventing Chronic Disease, 9, E58. Gilbar, O., Ben-Zur, H., & Lubin, G. (2010). Coping, mastery, stress appraisals, mental preparation, and unit cohesion predict- ing distress and performance: a longitudinal study of soldiers undertaking evacuation tasks. Anxiety, Stress, and Coping, 23(5), 547–562. Goldzweig, C. L., Balekian, T. M., Rolón, C., Yano, E. M., & Shekelle, P. (2006). The state of women veterans health research. Results of a systematic literature review. , 21 Suppl 3, S82–S92. , L., , M., , R. J., , J., Wessely, S., & Fear, N. (2012). Prevalence of delayed-onset posttraumatic stress disorder in military personnel: is there evidence for this dis- order? : Results of a prospective UK cohort study. Disease, 200(5), 429–37. , N., , A., , L., Bland, D., & Wessely, S. (2008). Getting a peace of the action: measures of post traumatic stress in UK military peacekeepers. , 101(2), 78–84. , N., Langston, V., , B., , A., Fear, N. T., , N., & Wessely, S. (2010). A cluster randomized controlled trial to determine the efficacy of (TRiM) in a military population. , 23(4), 430–6. , N., Langston, V., , A. C., & Wessely, S. (2011). The acceptability of within the UK Armed Forces. Occupational Medicine (, ), 61(3), 184–9. doi:10.1093/occmed/kqr022 (2012). Suicide in the army national guard: an empirical inquiry. Suicide & Life-Threatening Behavior, 42(1), 104–19. , J., & West, C. (2013). resilience training and its relationship to individual well-being and stress buffering among army national guard soldiers. , 40(2), 140–55. Haddock, C. K., , J. E., , K. M., Poston, W. S. C., , A., Lando, H. A., & Shelton, S. (2009). Factors which influence tobacco use among junior enlisted personnel in the and : a formative research study. : AJHP, 23(4), 241–6. Hanley, K. E., Leifker, F. R., Blandon, A. Y., & , A. (2013). Gender differences in the impact of posttraumatic stress disorder symptoms on community couples intimacy behaviors. : JFP: of the (Division 43), 27(3), 525–30. Hanwella, R., & de , V. (2012). Mental health of Special Forces personnel deployed in battle. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 47(8), 1343–51. , , , K., Albanese, P., , C., & Newburn- , C. (2011). The Impact of Shared Location on the Mental Health of Military and Civilian Adolescents in a Community Affected by Frequent Deployments: A Research Note. , 37(3), 550–560. B., Hatch, S. L., , M., , L., , N., , N., Wessely, S. (2012).