sou · H2B342 · 2014-06-16 00:00:00 — har intresset i många euro- peiska länder intensifierats.2 EU:s nya ramprogram för forskning Horizon 2020 öppnar för nya projekt på området. har i sina tidigare Fud-yttranden och Kunskaps- lägesrapporter uttryckt en positiv grundinställning till SKB:s sam- hällsforskningsprogram. De utvärderingar som gjorts av SKB-pro- grammets beredningsgrupp (2009)3 och av (på uppdrag av SKB, 2012)4 styrker denna grundinställning. Rådet har emellertid också haft kritiska synpunkter på programmets syften och på urvalet av genomförda forskningsprojekt. Vi återkommer till detta, men vill i detta sammanhang ta vår utgångspunkt i ett 1I fortsättningen görs ingen strikt avgränsning mellan humaniora och samhällsvetenskap. 2SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande, sid. 63–74. 3Berner, B., Drottz , B. och , E. (2009), Samhällsforskningen 2004–2009 Teman, resultat och reflektioner. 4Söderberg, (2012), SKB:s program för samhällsforskning 2004–2011. SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över avsnitt ur den utvärdering som 2012 genomfördes på uppdrag av SKB. I utvärderingen av 2012 riktas uttrycklig kritik mot de forskare som i intervjuer i samband med utvärderingen ansett att samhällsprogrammet borde ha ett vidare syfte än vad som blev fallet. Enligt dessa forskare borde syftet omfattat ett ifråga- sättande av det naturvetenskapliga och tekniska utvecklingsarbetet inom SKB. I utvärderingen avvisas en sådan vidgning av syftet med två argument. Det första är att ett sådant ifrågasättande borde skett kanske . Det andra är att det är orealistiskt att inrikta samhällsprogrammet mot en problematisering av den föreslagna KBS-3-metoden när den blivit principiellt godkänd av regeringen.5 Platsvalsprocessen med KBS-3-metoden som grund var dessutom redan initierad. I det nu aktuella Fud-programmet bekräftar SKB utvärderingens bedöm- ning och skriver följande: Enligt denna (dvs. utvärderingsrapporten) är det inte realistiskt att förvänta sig att SKB skulle ha formulerat ett syfte för sitt samhällsforskningsprogram av innebörd, att resultaten av detta skulle kunna leda till ett ifrågasättande av inriktningen av det tekniska och naturvetenskapliga utvecklingsarbete som genomförts under det då gångna kvartsseklet.6 anser i likhet med SKB att ett samhällsforsknings- program drivet av SKB med det uttalade syftet att ifrågasätta SKB:s tekniska och naturvetenskapliga utvecklingsarbete inte är rimligt. (Detta syfte skulle ha kunnat vara rimligt för grundvetenskaplig forskning finansierad av andra aktörer som kritiskt vill belysa på vilka vetenskapliga, värdemässiga, demokratiska, kunskapsmässiga, politiska och andra grunder som olika vägval gjorts för att kunna bedöma processens kvalitet ur olika aspekter.) Rimligare för SKB:s program är förslag i sina Fud-yttranden , 2008 och 2011 nämligen att bibehålla SKB:s ursprungliga syftesformulering . Syftet med den samhällsvetenskapliga forskningen skulle enligt Fud-program 2004 vara att: Bredda perspektivet på kärnbränsleprogrammets samhälls- aspekter. Därmed underlättas möjligheterna att utvärdera och bedöma programmet i ett större sammanhang. 5Söderberg, (2012), SKB:s program för samhällsforskning 2004–2011. 6SKB, Fud-program 2013, sid. 518. SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över Ge djupare kunskap och bättre underlag för plats- och projekt- anknutna utredningar och analyser. Därmed utnyttjas kunskap och resultat från samhällsforskningen till att höja kvaliteten på beslutsunderlag och MKB-dokument. Bidra med underlag och analyser till forskning som rör sam- hällsaspekter av stora industri- och infrastrukturprojekt. Där- med kan kärnbränsleprogrammets erfarenheter tas tillvara för andra likartade projekt.7 I Fud-programmet 2007 modifierades detta syfte på en avgörande punkt. Den kursiverade passusen är nu – utan motivering – stru- ken.8 I sitt Fud-program 2010 framhöll SKB tvärtom att: pro- grammet är fristående från såväl MKB som ansökningar.9 I sitt Fud-yttrande 2011 ställde sig rådet kritisk till denna löskoppling av samhällsprogrammet från slutförvarsansökan.10 Överraskande nog redovisas inte detta i utvärderingen 2012.11 vidhåller sin uppfattning att SKB:s kursändring var olycklig och att den andra punkten i syftesformuleringen ovan skulle ha bibehållits. Samhällsprogrammet skulle på så sätt kopplats till slutförvarsansökan och genomförandet av slutför- varsprojektet. Relevans för företagets verksamhet12 borde med andra ord varit vägledande. Ett klargörande exempel på vad denna forskning kan bidra med finns i kapitel 30 i Fud-program 2013.13 Det handlar om den information om slutförvarets konstruktion och belägenhet som bör föras vidare till framtida generationer. För detta ändamål samarbe- tar SKB i ett /NEA-projekt och med ANDRA (SKB:s mot- svarighet i ). initierades också ett forskningsprojekt på vid i . Ett annat projekt pågår vid och religionsvetenskap vid . Enligt rådets uppfattning är detta arbete en god förebild för hur humaniora och samhällsvetenskap kan bli direkt relevant för slutförvarsfrågan. Liknande överväganden kunde på ett fruktbart sätt ha väglett andra 7SKB, Fud-program 2004, sid. 301 (Rådets kursivering). 8SKB, Fud-program 2007, sid. 397. 9SKB, Fud-program 2010, sid. 398. 10SOU 2011: 50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010, sid. 102f. 11Söderberg, (2012), SKB:s program för samhällsforskning 2004–2011. 12Söderberg, (2012), SKB:s program för samhällsforskning 2004–2011. En utvärdering, sid. 66. 13SKB, Fud-program 2013, sid. 521–523. SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över delar av det nu slutförda samhällsprogrammet. Läs mer under forsk- ningsområde 3 nedan. 5.3Förslag beträffande ett framtida samhällsforskningsprogram SKB anger i Fud-program 2013 att man inte har för avsikt att initiera ett nytt forskningsprogram av den typ som genomförts 20042011.14 Skälet till detta är bl.a. att ansökan är inlämnad och att den befinner sig under prövning i mark- och mil- jödomstolen och av SSM. Ett annat skäl är att fortsatta forsk- ningsinsatser: bör finansieras på sätt som är gängse inom univer- sitet och högskolor, det vill säga genom att olika forskare ansöker om medel hos olika forskningsfinansierande organ.15 anser att skälen mot ett framtida samhälls- vetenskapligt forskningsprogram inte är hållbara. Det faktum att ansökan redan är inlämnad innebär knappast att framtida forskning är aktuell. Framtida forskning är nödvändig både på det tekniska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga området. Det finns visserligen ett behov av samhällsvetenskaplig forskning som inte är finansierad av medel från kärnavfallsfonden och som bedrivs av oberoende forskare inom universitet och högskolor. Men rådet anser att detta inte utesluter ett framtida samhällsveten- skapligt och humanistiskt SKB-program, som är tydligare bestämt av slutförvarsprojektet. föreslår därför samman- fattningsvis att SKB startar ett samhällsforskningsprogram som bör genomföras med medel ur kärnavfallsfonden och som är av ome- delbar relevans för slutförvarsprojektets genomförande. Det finns tungt vägande argument för ett sådant samhällsforsk- ningsprogram. För det första är ett framgångsrikt genomförande av slutförvarsprojektet beroende av ett nära samspel mellan SKB och samhället, särskilt befolkningen i de kommuner som valts för pro- jektet. Detta har framhållits av SKB:s VD och aktualiserar fortsatt samhällsvetenskaplig forskning om t.ex. allmänhetens uppfattning av slutförvarsprojektet. För det andra har samspelet mellan vetenskap, teknik och samhälle fått en ökad upp- märksamhet inom Teknik- och vetenskapsstudier (Science and 14SKB, Fud-program 2013, sid. 520. 15SKB, Fud-program 2013, sid. 520. 16Muntlig presentation vid WM Symposium . SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över Technology Studies – STS).17 Sådana studier har en avgörande betydelse för ett framgångsrikt genomförande av slutförvarsprojektet. För det tredje är det nära sambandet mellan tekniska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga frågor ett starkt skäl för att SKB blir direkt ansvarigt för ett nytt samhällsvetenskapligt forskningsprogram. SKB bör initiera ett nytt samhällsforskningsprogram, som till skill- nad från 20042010 års program bör vara nära kopplat till det tek- niskt-naturvetenskapliga forskningsprogrammet och syfta till att främja genomförandet av slutförvarsprojektet. När det gäller studier av den mänskliga dimensionen i slutför- varsfrågan krävs ett samspel mellan humaniora, samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap. Här följer några forskningsområden som är av betydelse i detta sammanhang: Forskningsområde 1: Forskning om ekonomiska, politiska och sociala omvärldsförändringar. Denna synpunkt framfördes redan av kommuner och Kärnavfalls- rådet i granskningen av Fud-program 2004 mot bakgrund av att SKB i Fud-program 200418 talade om snabba, genomgripande och oförutsägbara samhällsförändringar. Vi avser här behov av forsk- ning om förändringar i samhällsutvecklingen som har betydelse för t.ex. säkerheten i slutförvaret när det gäller mänskligt intrång, materialförsörjning under byggnadsskedet, teknikutveckling etc. Forskningen kan gälla konsekvenser för kärnavfallsprogrammet av en kursändring gällande energipolitiken t.ex. kärnkraftens framtid. Forskningsområde 2: Forskning om organisation och säkerhetskultur. behandlade frågor om säkerheten och de tre barriärerna – den naturliga, den tekniska och den sociala.19 Alla tre barriärerna bidrar till att det använda kärn- bränslet inte skadar människor och miljö. Forskning om den soci- ala barriären handlar t.ex. om säkerhetskulturen hos genomförande aktörer, beslutsprocessen, attityder, kollektivt minne, om skydd i 17http://socav.gu.se/forskning/teknik--och-vetenskapsstudier--sts-/ (hämtad ). 18SKB, Fud-program 2004, bilaga A. 19SOU 2007:38 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes ansvar, framtida generationers frihet, sid. 78. SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över form av delaktighet och samhällelig kontroll. Bakgrunden till ett sådant forskningsprojekt beskrivs närmare i avsnitt. 4.1.2 Behovet av sådan forskning är inte tillfredsställande tillgodosett i SKB:s avslutade samhällsforskningsprogram.20 Forskningsområde 3: Informationsbevarande över generationer. SKB bör upprätta ett systematiskt forskningsprojekt utifrån iden- tifierade behov av datainsamlingsmetoder och informationsbeva- rande tekniker. De bör även redovisa kvalitetssäkringen av forsk- ningsprojekten och hur arbetsplanen för utvecklingen av metoder för informationsbevarande ser ut 20162019. I SKB:s Fud-program 2013 ägnas relativt lite utrymme åt problemet med hur man kan och bör bevara information över långa tidsperioder, i detta fall åtskilliga generationer. Här konstateras att arbetet i första hand bör fokuseras på: att hitta arbetssätt och kanaler för att fortsatt hålla frågan om hur man kan bevara information och kunskap om ett slutförvar för radioaktivt avfall efter förslutning aktuell och levande. Dessutom anser SKB att det finns behov av att analysera i vilken utsträckning data som framkommer under arbetet med att dels utveckla metoden för slutförvaring av använt kärnbränsle, dels bygga slutförvaret, behöver bevaras på lång sikt.21 För att lyckas med ovanstående föresatser deltar SKB i ett /NEA-projekt med syfte att inventera behoven av infor- mationsbevarande tekniker och i förlängningen att förbehållslöst undersöka problem med informationsbevarande. Motivet för att satsa på området just nu är att man anser att planer för att upprätta och vidmakthålla informationsbevarande tekniker bör förberedas när intresset är stort och finansiering finns tillgänglig. Det pågående /kommer att avslutas , och det är oklart om, och i så fall hur, arbetet kommer att bedrivas därefter. Dessutom har SKB initierat ett treårigt forsk- 20Samhällsprogrammet 2004–2011 rymmer ett forskningsprojekt av – Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktighet? (R-10-55) – men detta projekt har sin tyngdpunkt på den externa relationen mellan projektets genomförande och den kommunala verksamheten. Projektet uppfyller inte behovet av forskning kring den interna relationen mellan säkerhetsanalysens krav och slutförvarsprojektets industriella genomförande. Se vidare i avsnitt 4.1.2. 21SKB, Fud-program 2013, sid. 522. SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över ningsuppdrag, One hundred thousand years back and forth, vid Linnéuniversitetet i . Arbetet inom ramen för /, vid Linnéuniversitetet och vid beräknas alla vara avslutade . Till detta kommer ett samarbete med SKB:s franska motsvarighet ANDRA som har ett omfattande program för informationsbevarande . Det är dock oklart hur SKB avser att driva frågor om informationsbevarande vidare under slutet av den kommande tre-årsperioden samt vilka planer som finns för närmast efterföljande . Sammantaget präglas dessa insatser av två förhållanden. För det första har inget systematiskt forskningsprogram upprättats för att ge svar på tydliga och konkreta problem inom informations- och kunskapsbevarande som kräver mer långsiktiga insatser. Kärn- avfallsrådet anser att SKB bör upprätta ett sådant mer genomarbetat långsiktigt program för att insatserna på området ska bli mer systematiska. För det andra finns än så länge inga ansatser att föra samman samhällsvetenskapliga och humanistiska forsknings- och utveck- lingsinsatser med tekniska och naturvetenskapliga för att skapa nya lösningar.22 Exempelvis finns potentiella teknikutvecklingsmöjlig- heter om ett forsknings- och utvecklingsprogram för informations- och kunskapsbevarande kopplas samman med olika former av över- vakningstekniker och informationstekniker som SKB för när- varande diskuterar.23 Det finns en hel del lyckade exempel på hur exempelvis data om miljöförhållanden kan kommuniceras till all- mänheten, som ljusskulpturer i stadsrummet eller via mobilappar. vill avslutningsvis påminna om att det också finns behov av samhällsvetenskaplig och humanistisk kärnavfallsforsk- ning, som bör genomföras utanför ett av SKB organiserat forsk- ningsprogram. Rådet har i olika sammanhang uppmärksammat behovet av sådan forskning – senast i sitt Fud-yttrande 2011.24 Rådet framhöll att det finns: 22Se vidare SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alter- nativ och beslutsfattande, kap. 6. 23SKB, Fud-program 2013, sid. 214. 24SOU 2011: 50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010, sid. 100f. SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över ett fortsatt stort behov av samhällsvetenskaplig kärnavfallsforskning, som så långt det är möjligt är (1) fristående från ekonomiska och poli- tiska intressen men (2) av relevans för svensk kärnavfalls- hantering.25 Organisationen och finansieringen av sådan forskning är i första hand en forskningsrådsfråga. Flera sådana projekt har genomförts i samarbete mellan europeiska samhällsforskare och nya projekt håller på att initieras. Det är viktigt att inte hamnar på efterkälken i denna utveckling. finner det också angeläget att påminna om att stödjer en omfattande forsknings- verksamhet av betydelse inom sitt verksamhetsområde. Forsk- ningsanslaget är och får enligt regleringsbrevet 2014 användas för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn.26 Myndigheten bedriver bl.a. forskning inom områdena Människa, teknik, organisation och Riskanalys, instrumentering och kontroll. Båda dessa områden har beröringspunkter med forsk- ningsuppgifter som finner angelägna inom den samhällsvetenskapliga slutförvars-forskningen. Rådet anser också att SSM skulle kunna spela en viktig roll genom att anknyta till samhällsvetenskaplig forskning av de grundläggande förutsättning- arna för analyser av slutförvarets framtida säkerhet. Kärnavfalls- rådet har uppmärksammat säkerhetsanalysens roll och utveckling i samband med en särskild fördjupning27 av kunskapslägesrapporten och i flera kunskapslägesrapporter.28 , , Drottz , och , (2009), Samhällsforskningen 2004–2009 Teman, resultat och reflektioner. 25SOU 2011: 50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010, sid. 105. 26Regleringsbrev 2014 (M2013/778/Ke). 27Kärnavfallsrådet (2007), Säkerhetsanalys av slutförvaring av kärnavfall – roll, utveckling och utmaning. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38). 28Exempelvis SOU 2013:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ, SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick och SOU 2007:38 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes ansvar, framtida generationers frihet. SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över , (2010), Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktighet? (2007), Säkerhetsanalys av slutförvaring av kärn- avfall – roll, utveckling och utmaning. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38). SKB (2013), Fud-program 2013. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SKB (2010), Fud-program 2010. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SKB (2007), Fud-program 2007 Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SKB (2004), Fud-program 2004. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forsk- ningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. SOU 2011: 50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. , (2012), SKB:s program för samhällsforskning 2004– 2011. : Svensk Kärn- bränslehantering AB. Regleringsbrev 2014 (M2013/778/Ke). med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för och naturresursdepartementet, statsrådet , anför. Jag föreslår att en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning tillsätts med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställ- ning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. I propositionen 1991/92:99 om vissa anslagsfrågor för /93 samt om ändringar i den statliga organisationen på Kärn- avfallsområdet föreslog regeringen att läggs ned som egen myndighet och att verksamheten förs över till . I propositionen anfördes att det veten- skapliga råd – KASAM – som finns knutet till skulle ges en mer fristående ställning och knytas direkt till Miljö- och naturresursdepartementet som en utredning i stället för att i administrativt hänseende vara knutet till en myndighet. (1991/92:NU22, rskr.226) har beslutat i enlighet med regeringens förslag till ändrad statlig organisation på kärn- avfallsområdet. En särskild kommitté med vetenskaplig inriktning med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och med uppgift att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, bör alltså tillsättas. med början , , i ett särskilt betänkande redovisa sin självständiga bedömning av kunskaps- läget på kärnavfallsområdet, senast efter den tidpunkt som anges i 25 § för- ordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet redovisa sin självständiga bedömning av det program för den allsidiga forsk- nings- och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor skall upprätta eller låta upprätta enligt 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Kommittén bör även lämna råd i ärenden med anknytning till kärn- avfallsområdet till och Statens strål- skyddsinstitut när detta begärs av dem. I mån av behov och tillgång på medel bör kommittén få företa Utrikes resor för att studera anläggningar och verksamhet inom kärnavfallsområdet samt anordna seminarier kring övergripande frågor inom kärnavfallshanteringen. Kommittén bör beakta regeringens direktiv till statliga kom- mittéer och särskilda utredare angående utredningsförslagens inrikt- ning (Dir. 1984:5) samt angående EG-aspekter i utredningsverk- samheten (Dir. 1988:43). Kommittén bör bestå av en ordförande och högst tio andra leda- möter. Den bör också i mån av behov och tillgång på medel få anlita utomstående för särskilda uppdrag. Ordförande, ledamöter, sak- kunniga, experter, sekreterare och annat biträde bör utses för en bestämd tid. Kommitténs uppdrag skall anses vara slutfört när regeringen beslutat i anledning av en ansökan om slutförvar för använt kärn- bränsle och högaktivt kärnavfall i . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att reger- ingen bemyndigar chefen för och naturresursdepartementet att tillkalla en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning – omfattat av kommittéförordningen (1976:119) – med högst elva ledamöter med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, att besluta om ordförande, ledamöter, sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns anslag Utredningar m.m. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. (M 1992:A) för kärnavfallsfrågor inrättades genom beslut vid rege- ringssammanträde (dir. 1992:72). Rådet, som fort- sättningsvis kallas , ska utreda och belysa frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. samt lämna råd till regeringen i dessa frågor. Utöver regeringen är viktiga målgrupper för också berörda myndigheter, kärnkraftsindustrin, kommuner, intresserade organisationer samt politiker och massmedier. ska ha en ämnesmässigt bred vetenskaplig kompetensprofil innefattande naturvetenskap, teknik, samhälls- vetenskap och humaniora. uppdrag ska anses slutfört när regeringen har beslutat om ett slutförvar för använt kärnbränsle och högaktivt kärnavfall i . Dessa direktiv ersätter direktiven från . ska bedöma Svensk Kärnbränslehantering AB:s forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram (Fud- program), ansökningar och övriga redovisningar av relevans för slut- förvaring av kärnavfall. ska senast efter det att i enlighet med 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet har lämnat sitt Fud- program redovisa sin självständiga bedömning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som redovisas i programmet. Rådet ska även följa det arbete som sker inom avveck- ling och rivning av kärntekniska anläggningar. ska redovisa föregående års arbete och sin självständiga bedömning av det aktuella läget inom kärnavfallsområdet. ska utreda och belysa viktiga frågor inom kärn- avfallsområdet, bl.a. genom utfrågningar och seminarier, och skapa förutsättningar för så väl underbyggda råd till regeringen som möjligt. ska följa utvecklingen av andra länders slutför- varsprogram avseende hantering av kärnavfall och använt kärnbränsle. Rådet bör även följa och vid behov delta i internationella organisa- tioners arbete i kärnavfallsfrågan. Dessa direktiv ersätter direktiven från (dir. 1992:72). ska bestå av en ordförande och högst tio andra ledamöter (varav en fungerar som vice ordförande). Ledamöterna ska ha en bred vetenskaplig kompetens inom områden som berör kärnavfallsfrågan.