sou · H2B329 · 2014-05-16 00:00:00 — The introduction of the possibility of assisted fertilisation for single women does not require any amendment to the rules that currently apply. This means that no regulation should be intro- duced whereby a sperm donor can exclude single women as recipients of his sperm. We will address what rules should apply to sperm donated prior to the entry into force of the new regulations in the section Entry into force and transitional provisions. In all other respects, the rules that currently apply to couples should also apply to single women. This means, among other things, that it should be possible to treat single women at those facilities that are currently permitted to carry out equivalent treatment on couples. Consequential amendments to the Children and Parents Code We have considered what amendments are necessary to the Children and Parents Code in light of the amendments to the Genetic Integrity Act, and have concluded that the need for amendments is limited. The basic premise should be that the child in these cases will only have one legal parent, the mother. In light of this premise, we have considered whether there is a need to introduce exceptions in the Children and Parents Code to the rules that currently apply in some respects, i.e. special rules that are only applicable in cases where a child is conceived through treatment of a single woman. Our conclusion is that there is no need for this. We believe that there is no need to introduce an exception to the presumption of paternity whereby a womans husband is automatically considered the childs father regardless of whether or not he is the childs biological father. In exceptional cases where a woman a man between an assisted fertilisation as a single woman and the birth of the child, the presumption can – in the same way as in other cases where it produces an incorrect result – be annulled pursuant to Chapter 1, Section 2 of the Children and Parents Code. should any prohibition be introduced on confirming that the sperm donor is the father in cases where a woman has undergone treatment when single. In other words, it should be possible to establish that a man whose sperm has been used in treatment of a single woman is the father via a confirmation process, provided that the man and woman, or the child, if of age, agree to this (see Chapter 1, Section 4 of the Children and Parents Code). The question then remains what rules should apply in the majority of cases, where a woman has undergone assisted ferti- lisation while single and, for example, there is no husband to be considered the father of the child. In such cases, the basic premise should be that there is no need to establish paternity or parent- hood. We therefore propose that a new section of law, Chapter 1, Section 3a, be introduced into the Children and Parents Code, stating that there is no need to establish paternity or parenthood if the mother has undergone insemination or in vitro fertilisation in accordance with the Genetic Integrity Act, she was single at the time of treatment in accordance with Chapter 1, Section 5 of that Act, and it is likely, in view of all of the circumstances, that the child was conceived via that treatment. The use of the term no need to means that even if the conditions in the section are ful- filled, a possibility remains open to establish the sperm donor as the father of the child via a confirmation process (see above). The fact that the majority of cases will not require paternity or parenthood to be established necessitates certain amendments to Chapter 2 of the Children and Parents Code. We propose that a new second paragraph be introduced into Chapter 2, Section 7 of the Code, stating that must dis- continue any investigation of paternity or parenthood that has already begun if the conditions in Chapter 1, Section 3a are fulfilled. The current second paragraph of this section would then become the third paragraph. An amendment should be made to Chapter 2, Section 9 of the Code, to the effect that what is stated in Chapter 2, Section 7 also applies to investigations initiated under Chapter 2, Section 9. In all other respects, what is stated in Chapter 2 of the Children and Parents Code should also apply to investigations in these cases, as far as is relevant. Entry into force and transitional provisions The legislative amendments should come into force on 1 2015. In order to satisfy the requirement of informed consent within the health care system, we propose that a transitional provision be introduced into the Genetic Integrity Act. Under this provision, sperm donated prior to the entry into force of the new regulations may not be used in assisted fertilisation of single women without express consent in writing from the donor. Consequences of our proposals The proposals will lead to increased demand within the health care system for assisted fertilisation using donated sperm. If this demand were met in full, the estimated cost increase for the health care system as a whole would be –80 million. As was the case with previous legislative amendments in this area, it will be up to each county council to decide how available resources are to be allocated, and whether assisted fertilisation can be offered within existing activities or whether patients should be charged a fee for this type of treatment. In all other respects, it is estimated that the consequences of these proposals will be small or marginal. It is estimated that any cost increases should be manageable using existing resources or within existing frameworks. Nonetheless, we would like to emphasise the importance of further research in this area, and in particular research concerning the conditions in and the consequences for the children. Vissa förkortningar och begrepp metoder för behandling av FN:s konvention om barnets avseende på tillämpningen av från någon annan än kvin- nans make eller sambo. En kvinna som inte är gift, Vissa förkortningar och begrepp SOU 2014:29 tionen angående skydd för och de grundläggande fri- om de grundläggande rättig- HIV 1 och HIV 2 Två varianter av humant im- HTLV I och HTLV II Två varianter av humant T- befruktning som innebär att spermier förs in i livmodern In vitro fertilisering (IVF) befruktning som innebär att kroppen och sedan förs in i SOU 2014:29 Vissa förkortningar och begrepp En person som har ändrat FN:s konvention om av- skaffande av all slags dis- tade ägg och spermier. från en kvinnas make eller En person som har ändrat lagen (2009:400) Vissa förkortningar och begrepp En person som donerar sina En person som donerar sina lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 2 kap. 7 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 kap. 3 a §, av följande lydelse. Faderskap eller föräldraskap behöver inte fastställas om – modern har genomgått en in- semination eller befruktning utan- för kroppen enligt lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., – hon vid behandlingen var en ensamstående kvinna enligt 1 kap. 5 § den lagen, och – det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats genom behand- lingen. 3. har lämnats ett samtycke av modern eller en särskilt förord- nad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller4. av särskilda skäl finns an- ledning att anta att en fortsatt utredning eller en rättegång skulle vara till men för barnet eller ut- sätta modern för påfrestningar som innebär fara för hennes psykiska hälsa.Socialnämnden ska lägga ner en påbörjad utredning om fader- skapet om förutsättningarna i 1 kap. 3 a § är uppfyllda.Socialnämndens beslut att lägga ner en påbörjad faderskaps- utredning får överklagas till läns- styrelsen. beslut får överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kam- marrätten. en påbörjad utredning om fader- en påbörjad utredning om fader- skapet, om det skapet, om det 1. visar sig omöjligt att få er- 1. visar sig omöjligt att få till- forderliga upplysningar för be- räckliga upplysningar för bedöm- dömning av faderskapsfrågan, ning av faderskapsfrågan, 2. framstår som utsiktslöst att försöka få faderskapet fastställt av domstol, 3. har lämnats samtycke av modern eller en särskilt förord- nad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller 4. av särskilda skäl finns an- ledning att anta att fortsatt ut- redning eller rättegång skulle vara till men för barnet eller ut- sätta modern för påfrestningar som innebär fara för hennes psykiska hälsa. beslut att lägga ned en påbörjad faderskaps- utredning får överklagas hos läns- styrelsen. beslut får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kam- marrätten. 1 Senaste lydelse 1994:1433. Vid utredning av en kvinnas föräldraskap tilläm- pas dock inte 6 §. Utredningen får läggas ner, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Utredningen ska läggas ner om förutsättningarna i 1 kap. 3 a § är uppfyllda.Socialnämndens beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ner en påbörjad utredning får överkla- gas till . Länsstyrel- sens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Skall en viss man enligt 1 kap. 1 § anses som far till ett barn som står under någons vård- nad och har barnet hemvist i , skall socialnämnden, om vårdnadshavaren eller någon av vårdnadshavarna eller man- nen begär det och det är lämp- ligt, utreda om någon annan man kan vara far till barnet eller om en kvinna skall anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 §. I fråga om utredningen tilläm- pas 2–6 och 8 §§. Utredningen får läggas ned, om det finns skäl som anges i 7 § första stycket 1 eller 4 eller om det annars är lämpligt. Vid utredning av en kvinnas föräldraskap tillämpas dock inte 6 §. beslut att inte påbörja en utredning enligt denna paragraf eller att lägga ned en påbörjad utredning får överkla- gas hos . Länsstyrel- sens beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2005:434. lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. dels att 1 kap. 5 §, 6 kap. 1 och 3 §§ samt 7 kap. 3 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 1 a §, av följande lydelse. I denna lag betyder genetisk undersökning: en undersökning inom hälso- och sjuk- vården eller medicinsk forskning som syftar till att ge upplysning om en människas arvsmassa genom molekylärgenetisk, mikrobio- logisk, immunologisk, biokemisk, cytogenetisk eller därmed jäm- förlig analysmetod eller genom inhämtande av upplysningar om hans eller hennes biologiska släktingar, genetisk information: information om resultatet av en genetisk undersökning, dock inte till den del informationen endast inne- fattar upplysning om den undersöktes aktuella hälsotillstånd, fosterdiagnostik: medicinsk undersökning av en gravid kvinna och det hon bär på, genetisk fosterdiagnostik: genetisk undersökning av eller en gravid kvinna för att få information om fostrets sjukdomar, sjuk- domsanlag och missbildningar genom fostervattensprov, moder- kaksprov eller blodprov, preimplantatorisk genetisk diagnostik: genetisk undersökning av ett befruktat ägg innan detta implanteras i en kvinnas livmoder, genterapi: en behandling som innebär att en frisk gen med hjälp av en bärare (vektor) förs in i celler hos en individ som har en gene- insemination: att föra in sper- insemination: att föra in sper- mier i en kvinna på konstlad väg, mier i en kvinna på konstlad väg, att cellkärnan i ett ägg ersätts med att cellkärnan i ett ägg ersätts med kärnan från en kroppscell. kärnan från en kroppscell, samt en kvinna som inte är gift, registre- rad partner eller sambo. Insemination får utföras endast En insemination får utföras om kvinnan är gift eller sambo. om kvinnan är gift eller sambo För inseminationen krävs skrift- och hennes make eller sambo skrift- ligt samtycke av maken eller sam- ligen har samtyckt till det. En insemination får också ut- föras om kvinnan är en ensam- Det som i detta kapitel sägs om make gäller också registrerad partner. En givare av spermier ska vara myndig. Givaren ska lämna ett skriftligt samtycke till att hans sper- mier får användas för insemina- tion. Givaren får återkalla sitt sam- tycke fram till dess att insemina- tionen har skett. Vid insemination som avses i 2 § skall läkaren pröva om det med hänsyn till makarnas eller sambornas medicinska, psykolo- giska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vid en insemination som avses i 2 § ska en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas, sam- bornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykolo- giska och sociala förhållanden är lämpligt att inseminationen äger rum. Inseminationen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. 3 Senaste lydelse 2009:262. Vägras insemination, får mak- arna eller samborna begära att prövar frågan. Om insemination vägras, får makarna, samborna eller den en- samstående kvinnan begära att prövar frågan. Ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp endast om kvinnan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvinnans eget, skall ägget ha befruktats av makens eller sam- bons spermier. Ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp om kvinnan är gift eller sambo och hennes make eller sambo skriftligen har samtyckt till det. Om ägget inte är kvinnans eget, ska ägget ha befruktats av makens eller sam- bons spermier. Ett befruktat ägg får också för- as in i en ensamstående kvinnas kropp. Ägget ska då vara kvin- nans eget. Om befruktning utanför krop- pen skall utföras med ett annat ägg än kvinnans eget eller med en spermie från en man som inte är kvinnans make eller sambo, skall en läkare pröva om det med hän- syn till makarnas eller sambornas medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befruktning utanför kroppen. Befruktning utanför kroppen får utföras end- ast om det kan antas att det bliv- ande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Om en befruktning utanför kroppen ska utföras med en sper- mie från en man som inte är kvinnans make eller sambo, ska en läkare pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att det äger rum en befruktning utanför kroppen. Detsamma gäller om makar eller sambor ska genom- gå en befruktning utanför kroppen och behandlingen ska utföras med ett annat ägg än kvinnans eget. En befruktning utanför kroppen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kom- mer att växa upp under goda förhållanden. Vägras befruktning utanför kroppen, får makarna eller sam- borna begära att prövar frågan. Om befruktning utanför krop- pen vägras, får makarna, sam- borna eller den ensamstående kvinnan begära att Socialstyrel- sen prövar frågan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Spermier som har donerats före denna lags ikraftträdande får inte utan skriftligt samtycke från spermiegivaren användas vid in- semination eller befruktning utanför kroppen för ensamstående kvinnor. 2 Vårt uppdrag och arbete I finns det många personer som av medicinska eller andra skäl är ofrivilligt barnlösa. Det finns numera olika metoder för att behandla ofrivillig barnlöshet. Ett samlingsnamn för dessa metoder är assisterad befruktning. erbjuds assisterad befruktning för de par som är gifta, registrerade partner eller sambor och i vilka det finns minst en person som kan bära och föda ett barn. En förut- sättning är dock att minst en av personerna i paret har fungerande könsceller, eftersom det inte är tillåtet att använda done- rade spermier och donerade ägg. Någon möjlighet till behandling för ensamstående personer finns inte inom den svenska hälso- och sjukvården. Utredningens direktiv, vilka bifogas som bilaga 1, beslutades vid ett regeringssammanträde . Till grund för direkti- ven låg bl.a. ett tillkännagivande från som innebär att regeringen, efter att ha vidtagit de utredningsåtgärder som krävs, skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag som ger ensamstående kvinnor rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande rätt (bet. 2011/12:SoU26 och rskr. 2011/12:180). I tillkänna- givandet anges det att regeringen också ska vidta utrednings- åtgärder som innefattar en förutsättningslös prövning av frågor om surrogatmoderskap. Utredningens övergripande uppdrag är att överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att kunna bli föräldrar. I uppdraget ingår att -lämna förslag som ger ensamstående en möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor, Vårt uppdrag och arbete -ta ställning till om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna vid assisterad befruktning, -ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i , med utgångspunkten att detta i sådant fall ska vara altruistiskt, -ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som har tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, -ta ställning till om det avskaffade steriliseringskravet och för- budet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad köns- tillhörighet kan medföra problem vid tillämpningen av bl.a. den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen, samt -föreslå behövliga följdändringar i den föräldraskapsrättsliga regle- ringen och i annan lagstiftning. Den del av uppdraget som avser ensamståendes möjligheter till assisterad befruktning och nödvändiga följdändringar ska enligt direktiven redovisas genom ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt ska redovisas . I detta delbetänkande behandlar vi bara den del av uppdraget som avser assisterad befruktning för ensamstående. Vi ska i det följande redovisa vår tolkning av vad uppdraget i denna del inne- fattar. Vårt uppdrag är inte att överväga om ensamstående ska ges en möjlighet till assisterad befruktning. Vi ska i stället lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad befruktning i mot- svarande utsträckning som gifta par och sambor. Att möjligheten till assisterad befruktning för ensamstående ska införas, betraktar vi alltså som en given förutsättning i vårt arbete. har i sitt tillkännagivande efterfrågat ett lagförslag som ger ensamstående kvinnor en rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade och samkönade par redan har enligt gällande lag. I våra direktiv används en något annorlunda skrivning. Där anges det att vi ska lämna förslag som ger ensamstående en möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor. Vår tolkning är att man i tillkännagivandet och direktiven har avsett i stort sett detsamma, nämligen att det ska föreslås en lagreglering som ger ensamstående kvinnor en möjlighet att genomgå assisterad befruktning under väsentligen samma förut- sättningar som gifta, registrerade partner och sambor. Vårt uppdrag och arbete till att man i direktiven har valt uttrycket ensamstående i stället för ensamstående kvinnor torde ha sin förklaring i att personer som ändrar könstillhörighet från kvinna till man, s.k. KtM-personer, numera kan behålla sin fortplantningsförmåga och således föda ett barn. Anledningen till att man har valt uttrycket i motsvarande utsträckning i stället för på samma sätt torde ha sin förklaring i att en reglering om assisterad befruktning för ensamstående i vissa avseenden kan behöva utformas på ett lite annorlunda sätt än motsvarande reglering för gifta, registrerade partner och sambor. Den huvudsakliga regleringen om assisterad befruktning finns i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Lagen innehåller bestämmelser om assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård och de där tillåtna metoderna, nämligen insemination och befruktning utanför kroppen. Vår tolkning av direktiven innebär att vi i delbetänkandet ska föreslå en reglering för ensamstående kvinnor som är förenlig med vad som gäller för par, dvs. en reglering som ger ensamstående kvinnor en möjlighet till inse- mination och befruktning utanför kroppen inom svensk hälso- och sjukvård. Vi behöver i delbetänkandet således inte överväga en reglering som i fråga om användningen av donerade ägg är annor- lunda än den som gäller för par. Vi behöver inte heller behandla andra frågor som har en nära anknytning till de frågor som ska behandlas först i slutbetänkandet. Som exempel kan nämnas frågan om det bör genomföras ändringar i nuvarande lagstiftning på grund av att det tidigare kravet på sterilisering och förbudet mot bi- behållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet har avskaffats. Ett ställningstagande i dessa frågor kan för övrigt med- föra inlåsningseffekter och negativt påverka vårt fortsatta arbete. Frågorna bör därför behandlas samlat och först i slutbetänkandet. När det gäller de personer som har ändrat könstillhörighet och behållit sin fortplantningsförmåga, anser vi att det som sagts – dvs. att befintliga regler kan tillämpas direkt eller analogt (se prop. 2012/13:107, bet. 2012/13:SoU24 och rskr. 2012/13:231) – bör gälla till dess att vi i slutbetänkandet har tagit ställning i frågan om det avskaffade steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet kan medföra problem vid tillämpningen av olika författningar. Detta innebär – om inte annat anges eller framgår av sammanhanget – att det som i delbetänkandet sägs om kvinnor också gäller för de personer som har ändrat könstillhörighet från kvinna till man (s.k. KtM-personer) och som har behållit sin fortplantningsförmåga. Vårt uppdrag och arbete Ordet kvinnor innefattar naturligtvis också de personer som har ändrat sin könstillhörighet från man till kvinna (s.k. MtK-perso- ner). Dessa personer saknar dock både ägg och livmoder och kan därför inte genomgå en assisterad befruktning som ensamstående. Enligt direktiven ska vi i delbetänkandet också ta ställning till hur den föräldraskapsrättsliga regleringen och annan lagstiftning ska anpassas till att ensamstående ges möjlighet till assisterad befruktning. Uppdraget i denna del har begränsats till att avse nöd- vändiga följdändringar. Delbetänkandet innehåller således inga förslag till ändringar i de regler som gäller när ett barn har till- kommit genom t.ex. behandling av en ensamstående kvinna i utlandet. Vi har i det föregående sagt att frågor som har betydelse för både par och ensamstående tas upp först i slutbetänkandet. En konsekvens av detta är att vissa förslag i delbetänkandet kan behöva revideras i slutbetänkandet. Utredningen påbörjade sitt arbete och höll sitt första utredningssammanträde . Inför avfattandet av detta delbetänkande har ytterligare tre utredningssammanträden hållits. Vi har under arbetets gång tagit del av en stor mängd skriftligt material, bl.a. tidigare utredningar och förarbeten samt olika forsk- ningsstudier om assisterad befruktning. Vi har också haft möten med företrädare för fertilitetskliniken på i Köpen- hamn, Reproduktionsmedicinskt centrum vid universitets- sjukhus, Familjerättsbyrån i och (Smer) samt genomfört en hearing med företrädare för olika organisationer och myndigheter. En sammanfattning av de syn- punkter som framfördes vid hearingen finns i bilaga 2.