sou · H2B321 · 2014-04-10 00:00:00 — Byanätsgruppen inom Bredbandsforum lyfter fram i sin slutrapport21, att offentliga stöd fungerar i detta sammanhang som ett motiverande styrinstrument. Det ger ett viktigt signalvärde och symboliserar att samhället är beredd att satsa resurser i gengäld för det egna engagemanget. 3.2.3Lokala och regionala initiativ Att det har funnits en tydligt nationell målsättning har bidragit positivt till förståelsen för att bredband har stor bety- delse för samhällets utveckling och företagens konkurrenskraft. Målet i sig bidrar inte till en marknadsmässig utbyggnad, men i kombination med att det också har skapats fora för ökad sam- verkan har det bidragit till att många av de berörda aktörerna, såväl offentliga aktörer som marknadsaktörer, kunnat föra en konstruk- tiv dialog. Denna möjlighet till samverkan har funnits i och med bildande av t.ex. Bredbandsforum, Länssamverkan bredband 2.0 och . Den dialogen har under perio- den bidragit till framsteg och undanröjande av ett flertal hinder för utvecklingen samt ett ökat fokus på nyttan och betydelsen av bredband i hela landet. Aktiviteter inom dessa fora har stöttat och bidragit till att utveckla regionala och lokala initiativ som i sin tur har underlättat utbyggnaden. Det har utvecklats koncept för samverkans- former mellan operatörer och kommuner avseende lokala investe- ringar i fiber. I flera fall har det inneburit att operatören har tagit över det kommunalt ägda stadsnätet med löften om fortsatt utbyggnad, ibland i OPS-liknande samverkansformer (Offentlig Privat Samverkan). Också utformningen av de stöd som funnits har stimulerat och stöttat en fiberutbyggnad med lokal förankring. Regionala initiativ som t.ex. SkåNet, AC-Net, IT- och andra har primärt haft inriktning på utbyggnad av de s.k. mellanortsnäten, vilka byggdes med fiber åren innan den period som beskrivs i denna uppföljning och kartläggning. Regioner och länsstyrelser har haft i uppdrag att fördela delar av stödmedlen men få av dem har tagit en proaktiv roll i utbygg- 21 Bredband i hela landet. Slutrapport från Byanätsgruppen. Bredbandsforum, 2013. Uppföljning, kartläggning, framtid i är ett exempel på ett regio- nalt initiativ som har samlat och samordnat lokala initiativ på ett sätt som har varit mer proaktivt än att bara handlägga inkomna ansökningar om bidragsmedel. Kommuner har genom sina stadsnät i ett flertal stödfinansierade projekt byggt fiber som passerat ett flertal mindre byar i förhoppning om att lokala fiberföreningar ska bildas, erhålla bidragsmedel, och bygga lokala fibernät som sedan ansluter sig till kommunens stadsnätsfiber. Det finns exempel på kommuner som har varit aktiva i kommunregionen med att proaktivt informerat om hur man startar en fiberförening och genomför en lokal fiberutbyggnad. Det vanligaste är dock att kommunen har informerat om att fiber har byggts och sedan inväntat eventuella ansökningar om stödmedel från fiberföreningar. Sammantaget har de regionala och lokala initiativen resulterat i, enligt Bredbandsforum22, att i storleksordningen 800 byar har genomfört eller är i färd med att genomföra fiberutbyggnad och fler stor på tur, under förutsättning att finansieringsstöd finns att tillgå. A-focus har för vår räkning studerat ett antal stödfinansierade projekt och har kunnat konstatera att majoriteten av beviljade projekt påbörjades och därefter. Projektens genom- förandetid varierar, med en normaltid . Det betyder att de flesta stödfinansierade projekten fortfarande pågår och att endast en mindre andel har slutförts. Samtliga stöd har stimulerat utbyggnad av fiberbaserad infrastruktur i områden där marknads- mässiga investeringar inte görs. Projekten genomförs på många olika sätt och det ena är sällan det andra likt. De skiljer sig vad gäller planering, marknadsföring, engagemang, upptagnings- områdets omfattning, upphandlingsförfarande, engagemang och inblandning av kommuner/län/regioner, efterfrågan från slut- användarna, mål för anslutningsgrad mm. I de projekt som har byggts och avslutats har verkningsgraden utifrån använda medel varit hög, detta trots en betungande administration och byråkrati avseende ansöknings- processerna och projektens genomförande. De olika stödformerna har i hög grad stimulerat utbyggnad av olika nödvändiga delar av fiber- infrastrukturen, dvs. såväl ortssammanbindande nät som accessnät. Uppföljning, kartläggning, framtid 3.3Vad har påverkat bredbandsutbyggnaden? Vi ser att det är ett antal faktorer som påverkar bredbandsutbygg- naden. Detta är faktorer som påverkat den utbyggnad som skett , men det är likväl faktorer som påverkar den fortsatta bred- bandsutbyggnaden. Vi har valt ut de faktorer vi anser vara de som har haft och kommer att ha störst påverkan. Dessa faktorer anser vi vara regering/riksdag och EU, efterfrågan, konkurrenstryck, teknik- utveckling och kommunernas agerande. Dessa faktorer påverkar sedan, ibland enskilt och ibland gemensamt, marknadens investe- ringar, storleken och användningen av statligt stöd och vilka initiativ som tas på regional och lokal nivå, vilket i sin tur påverkar bredbandsutbyggnaden i . Diagram 3.5 Faktorer som påverkar bredbandsutbyggnad Uppföljning, kartläggning, framtid 3.3.1Kommer bredbandsmålen att uppnås? Huruvida bredbandsmålen kommer att uppnås råder det olika åsikter om. Som beskrivits tidigare görs inga större investeringar när det gäller utbyggnad av kabel-tv-nät för bredband, däremot görs bety- dande investeringar i fiber och i mobilnät. Utbyggnaden av mobil- nät driver även på utbyggnaden av fiber. Vid utgången av 2012 hade av hushåll och företag tillgång till bredband med en teoretisk hastighet om /s. Som visats är det främst i tätort och småort som utbyggnaden skett. Eftersom det är samma tekniker som i uppföljningen bedömts klara teoretiska hastigheter om 30 respektive /s så var det även som 2012 hade tillgång till /s. När det gäller EU:s mål att ska abonnera på /s så behandlas i detta i kapitel 8. Uppskattning av /s till 2020 PTS gjorde en uppskattning av fiberutbyggnaden fram . Myndigheten gjorde vidare en bedömning av hur många av de hushåll som inte har tillgång till /s via fiber som skulle kunna få detta genom mobilnäten. Anledningen till att myndigheten utgick från fiber var att det inte antas finnas några hushåll som får /s enbart via kabel-tv-nät . VDSL ingick inte alls i modellen, eftersom PTS gjorde bedöm- ningen att VDSL endast kommer att kunna ge /s i undan- tagsfall med tanke på hur TeliaSoneras utbyggnad har sett ut. När det gäller fiberutbyggnaden presenterade myndigheten två investeringsscenarier där det ena med en prognosticerad investe- ringsnivå på skulle leda till att marknaden kommer att ha byggt ut fiber till 85–av hushåll och företag och det andra med en investeringsnivå på skulle ge en utbyggnad till 80–. Det mer positiva scenariot bygger bl.a. på ett högt kommunalt engagemang som leder till att stadsnäten investerar i fiber och att utbyggnaden sker i områden med båda villor och flerfamiljshus och mobilsajter. Scenariot bygger även på en fortsatt tillgång till 23 Uppföljning av regeringens bredbandstrategi. PTS, 2013. Uppföljning, kartläggning, framtid stödmedel eftersom det påverkar aktörernas investeringsvilja och det lokala engagemanget. PTS uppskattade att ytterligare 4–av de hushåll som inte har tillgång till /s via trådbunden teknik , kommer kunna få det via mobilnäten. För dessa områden gjordes en beräkning av hur många som kan förväntas få /s med trådlös teknik. Denna uppskattning byggde på en övergång till tekniken LTE Advanced. PTS bedömning var att basstationer placerade mer än en kilometer utanför tätort inte förväntas använda frekvensband över 1 GHz och därmed skulle kapaciteten från dessa basstationer inte räcka till för att erbjuda en /s-tjänst enligt PTS definition. Bidraget till /s målet bedömdes framför allt att ske i tätorter där det finns trådbunden infrastruktur i högre utsträckning än utanför tätort. Andra beräkningar av kostnader för utbyggnad har gjorts . Bredbandsforum har estimerat att investeringskost- naden för att nå regeringens bredbandsmål skulle uppgå till för kommersiella områden och för landsbygden för att nå regeringens bredbandsmål.24 Denna beräkning gjordes då av hus- hållen hade tillgång till bredband via fiber och kabel-tv. Bredbandsforum har i ett annat sammanhang estimerat investe- ringskostnaden för att bygga ut till landsbygden till i storleks- ordningen 15 miljarder kronor.25 PTS kommer att presentera en ny upp- skattning av om målen kommer att nås . Det pågår även ett arbete där IT & Telekomföretagen, , (SSNf) och Kommuner och Landsting (SKL) har anlitat konsulter för att beräkna vad det skulle kosta att fibrera . Målet är att visa kostnader för att bygga ut fiber till 80, 90 samt av alla hushåll uppdelade på kommuner och regioner. Rapporten kommer att presenteras . Det har således inte varit möjligt för oss att ta del av resultaten av dessa rapporter. För utredningen genomförde A-focus en workshop med bl.a. operatörer för att diskutera vad som påverkar bredbandsutbygg- naden och om målen kan komma att nås . Vår bild är att operatörerna tror att det finns möjlighet att målen skulle kunna nås men att det för detta krävs vissa förändrade förutsättningar. 24www.bredbandivarldsklass.se/Om-bredband/Investeringsbehov-och-investeringar/ 25Bredband i hela landet. Slutrapport från Byanätsgruppen. Bredbandsforum, 2013. Uppföljning, kartläggning, framtid kommer längre fram i betänkandet närmare beskriva och motivera de förslag till justeringar av bredbandsstrategin som vi tror möjliggör för marknaden att åstadkomma den täckningsgrad för bredband som anges i målen för bredbandsstrategin. Utöver fiber- och LTE-utbyggnad finns ett bestånd av hushåll som kan få tillgång till bredband med höga överföringshastigheter via kabel-tv-nät och VDSL på korta avstånd. Vad gäller dessa tekniker förutspås ingen större tillväxt. Det pågår dock en utveck- ling av traditionella kopparnät för att tillhandahålla bredband med höga överföringshastigheter. Genom utvecklingen av accesstekno- logier som xDSL (med ADSL, VDSL och VDSL2) har allt högre överföringshastigheteter möjliggjorts via kopparnätet. Det som satt en kapacitetsbegränsning för bredband via kopparnätet är att signalerna i ett kopparpar stör signaler i intilliggande koppar- par, vilket kan benämnas som interferens eller crosstalk. För att eliminera denna störning har en transmissionsteknik i form av vektoring utvecklas. Det har resulterat i en ITU standard som används i kombination med VDSL2, och möjliggör kapaciteter över /s. Men det finns fortfarande en begränsning att avståndet från telestationen inte får vara för stort, efter avtar kapaciteten vilket innebär att det är svårt att uppnå /s mer än från telestation. Det pågår en intensiv utveckling på området och flera transmissionstekniker, som t.ex. G.fast, kommer att lanseras och möjli- göra att kopparnätet används för bredband med höga kapaciteter. I början av perioden, och även innan, var fiberutbyggnaden koncentrerad till slutanvändare där störst intäktspotential fanns i relation till kostnaderna – stora företagskunder och flerfamiljshus i tätorter. Marknadens aktörer bekräftar att det är en tillväxt i dessa kundsegment men att den är avtagande, vilket tyder på en mättnad. Det som kvarstår är kundsegment som relativt sett inte har motsvarande höga intäktspotential, dvs. kostnad per ansluten slutkund blir allt högre. Ett sådant kundsegment är villor och andra småhus som radhus och kedjehus. I Bredbandsforums hinderrapport framgår att villamarknaden ses som en stor utmaning av marknadens aktörer. Utmaningen ligger i att den fysiska infrastrukturen, antaget trådbunden infrastruktur, Uppföljning, kartläggning, framtid måste nyanläggas i sin helhet. Noteras bör att vissa radhus och kedjehus i tätorter har tillgång till bredband via kabel-tv, under förutsättning att det är uppgraderat till DOCSIS 3.0. är fiberutbyggnad till villor det marknadssegment som har störst tillväxt. Vid utgången av uppskattades att nästan 200 000 villor hade fått fiberanslutning, vilket kan jämföras med ett totalt bestånd som uppgår till cirka 1,9 miljoner villor och småhus. Utbyggnaden till villor som återfinns i glest bebyggda områden är till viss del finansierade med stöd. Resten av villorna finns framför allt i tätorter och i områden som valts ut som särskilt intressanta av marknadens aktörer, vilka sedan bearbetats hårt för att nå en hög anslutningsgrad. Förutsättningarna för denna utbygg- nad har varit aktiv marknadsbearbetning, en ökning i efterfrågan från slutkunderna, nya affärsmodeller och åtkomst till mark. Villor i tätort har bestått av två kategorier; nybyggnation samt befintligt bestånd. Vid nybyggnation är utbyggnadssituationen för fiber relativt enkel genom att det oftast ingår redan vid planeringsstadiet. Att bearbeta och anlägga till befintligt bestånd är betydligt mer utmanande och kostsamt. I båda fallen är aktörerna beroende av kommuner som markägare och planläggningsansvariga, se kapitel 5. Uppskattning av /s till 2020 har flera bedömningar gjorts av trådlösa teknikers, framför allt mobilnätens, förmåga att bidra till bredbandsmålen, bl.a. av PTS, av Stelacon och Bredbandsforums arbetsgrupp Mobilt bredband i hela landet. Den samstämmiga bedömningen verkar vara att trådlösa tekniker har en viktig roll när det kommer till att bidra till att uppfylla bredbandsmålen. Det är framför allt mobilnät baserat på en vidareutveckling av LTE (LTE Advanced) som förväntas stå för detta bidrag. PTS, Stelacon och Bredbandsforums arbetsgrupp är även överens om att trådlösa bredbandstekniker har förutsättningar att bidra till /s målet i större utsträckning än /s målet. Detta beror dels på att /s är en lägre hastighet och dels på en förväntad lägre grad av marknadsmässig utbyggnad av trådbundna nät i glesare bebyggda områden, men även på de olika frekvenser som används i olika områden. Högre hastigheter i mobilt bredband kan fås i mer tätbebyggda områden som också har tillgång till bredbandsanslutning via trådbundna tekniker. Med de lägre frekvenser som används i glesare områden Uppföljning, kartläggning, framtid och med det frekvensutrymme som finns tillgängligt är det inte möjligt att nå /s i dessa områden. Vi har därför tittat på hur utbyggnaden av mobilnäten skulle kunna bidra till det euro- peiska målet om en strävan att alla har tillgång till internet- hastigheter på över /s. Av regeringens bredbandsstrategi framgår att trådlösa tekniker och mobilt bredband kommer att spela en central roll för utbygg- naden i glest befolkade områden. För att ta del av höga över- föringshastigheter via mobilt bredband kommer det i dessa områ- den i många fall att vara nödvändigt med riktantenn. Även kom- missionen har uttalat sig om att trådlöst bredband är en viktig resurs för tillgången i landsbygdsområden och andra områden där det är svårt eller ekonomiskt olönsamt att bygga ut trådbundet bredband. Vi har ställt två frågor till PTS, dels vad trådlösa tekniker kan bidra med i fråga om överföringshastighet och befolknings- täckning, dels vad ett användande av 700 MHz-bandet för mobilt bredband skulle tillföra i fråga om överföringshastighet och befolkningstäckning. PTS inlaga återfinns i bilaga 4. Nedan återges dock slutsatserna. I trådlösa tekniker kan mobilnät, radiolänk och satellit inräknas. Av de trådlösa teknikerna är det är framför allt mobilnät baserat på en vidareutveckling av LTE, LTE Advanced, som förväntas kunna bidra till att nå /s målet. Där inga trådbundna nät finns att tillgå och där mobilnäten saknar täckning eller inte kan erbjuda tillräckligt hög överförings- kapacitet kan även radiolänk eller satellit bidra till bredbandsmålet. Trådlösa accesstekniker i form av punkt-till-punkt och punkt-till- multipunkt kan exempelvis ersätta fiber i sådana områden där en fibersträckning inte är tekniskt eller kommersiellt möjlig. Även om bredband via satellit också kan uppnå höga överföringshastigheter beror den möjliga överföringshastigheten, i likhet med andra tekniker, av hur många samtidiga användare som ska dela på kapaciteten. Om hela betjänas av en satellit för bredbandstjänster, vilket är fallet , går kapaciteten snabbt ner om det är många hushåll som vill använda bredbandstjänsten . Uppföljning, kartläggning, framtid Beräkning av mobilt bredbands möjlighet att bidra till /s På samma sätt som den beräkning som PTS gjort för att beräkna måluppfyllelsen av /s så görs avstampet i bedömningen för /s i det antal hushåll och företag som antas kunna få bredband via trådbundna tekniker, framför allt fiber26. Beräkningen rör således hur stor andel av de hushåll och företag som inte kan få tillgång till bredband via trådbundna tekniker som skulle kunna få det via mobilnät för att uppnå målet att alla ska ha tillgång till /s . PTS har antagit att det är 500 00027 hushåll som inte kommer att ha tillgång till bredband via trådbundna tekniker. Som beskrivs nedan skulle mobilt bredband kunna ge ett stort bidrag till målet om /s till alla. I tabellen 3.8 beskrivs hur många av de 500 000 hushåll som inte bedöms kunna få bredband via trådbundna accesstekniker 2020 som skulle kunna få tillgång till /s via mobilnät vid användning av riktantenn. Beräkningarna bygger på att näten uppgraderas till LTE- Advanced vilket förväntas ske med start och pågå fram . De bygger vidare på antaganden om att det finns tre stora nätägare och att de endast använder sitt eget frekvensutrymme. Ett annat antagande är att samtliga mobilmaster som endast har GSM-utrustning kommer att bestyckas med LTE-Advanced utrustning och att det inte kommer att tillkomma några nya . PTS använder en överbokningsfaktor28 på 20 i sina beräkningar. Beräkningarna utgår ifrån att de mål som EU satt upp för utbyggnaden av bredband kan definieras som andel hushåll med möjlighet att beställa internetabonnemang, som under förhållandevis gynnsamma omständigheter, medger en faktisk överföringshastighet på /s nedströms och som under bråd timme medger en faktisk överföringshastighet på i genomsnitt /s29. 26Se diskussion om tekniker i avsnitt om uppskattning av /s till 2020. 27PTS presenterade två olika scenarier med olika investeringsnivåer. Det scenario som avses är investeringsscenario enligt nivå I i REBUS 2013, dvs. att investeringarna fortsätter i linje med den investeringsnivå [för fiber] som varit . 28Den tillgängliga kapaciteten kommer att delas mellan de aktiva användarna i cellen. Vid delning av tillgänglig bithastighet används ett värde som kallas överbokningsfaktor. Denna faktor ligger i dagens nät på cirka 20, dvs. 20 samtida användare kan dela på /s men användaren uppfattar ändå att anslutningen är /s. Bilaga 1 till Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi. PTS, 2013. 29PTS kommer att ha motsvarande definition för /s målet i sin kommande uppföljning av regeringens bredbandsstrategi, dvs. andel hushåll och företag med möjlighet att beställa internetabonnemang som under förhållandevis gynnsamma omständigheter medger en faktisk överföringskapacitet på /s nedströms och som under bråd timme medger en faktisk överföringshastighet på i genomsnitt . Uppföljning, kartläggning, framtid PTS preliminära uppskattningar ger vid handen att det i beräknas vara ungefär 500 000 hushåll som saknar tillgång till bredband med en överföringshastighet om /s via tråd- bundna tekniker. Trådlösa tekniker bedöms av PTS kunna utgöra ett viktigt komplement för att kunna erbjuda bredbandstjänster i de områden som inte får bredband med hög överföringshastighet via trådbundna tekniker. I tabell 3.8 nedan summeras de preli- minära resultaten för hur mycket mobilnäten skulle kunna bidra med till målet om /s. Tabellen visar hur många procent av de 500 000 hushåll som inte bedöms få tillgång till /s via trådbundna tekniker som beräknas kunna få det via mobilnät, hur många hushåll det är i antal och hur många hushåll som inte alls beräknas få tillgång till /s enligt detta scenario. Möjligt bidrag till /s målet via mobilnäten i sammandrag Möjligt bidrag till /s målet via mobilnäten i sammandrag Kan få /s via Källa: PTS. 30Beräkningen bygger på att det finns tre stora nätägare och att var och en av dessa använder sitt eget frekvensutrymme. För fallet där man förutsätts använda nuvarande frekvensmängd under 1 GHz räknas frekvenser i och 900 MHz-banden in och frekvensmängden som respektive nätägare använder för LTE Advanced (nedlänk) antas vara 10MHz i 800 MHz-bandet och i 900 MHz-bandet alltså summerat . 31För fallet att en nätägare bygger ut, antas att endast en nätägare bygger ut/uppgraderar till LTE Advanced på respektive mobilmast inom det aktuella området. Observera att detta inte behöver vara en och samma nätägare som bygger ut på samtliga mobilmaster utan det kan vara olika nätägare som bygger ut på olika av de berörda mobilmasterna. 32För fallet att tre nätägare bygger ut, antas att på alla mobilmaster inom området så bygger samtliga tre stora nätägare ut med LTE Advanced. Det vill säga att alla nätägare skulle bygga ut med LTE Advanced på samtliga mobilmaster som finns, alltså även samtliga av de mobil- som tillhör konkurerande nätägare. 33För fallet med ökad frekvensmängd antas respektive nätägare addera ytterligare i 700MHz- bandet, vilket summerat ger att används för LTE Advanced (nedlänk). Uppföljning, kartläggning, framtid Tabellen visar att antalet nätägare som bygger ut i samma mobil- mast påverkar resultatet positivt. är det dock endast vid av masterna som två eller fler operatörer byggt ut34. Regeringen beslutade att frekvens- utrymmet i 700 MHz-bandet, som använts för digital-tv, ska frigöras till mobilt bredband och mobiltelefoni35. Tabellen visar hur användandet av 700 MHz-bandet för detta ändamål skulle kunna påverka antalet hushåll som kan få tillgång /s, förutsatt att operatörerna bygger ut så att samtliga mobilmaster förses med utrustning som kan använda sig av 700 MHz-bandet. Att resultaten blir så pass gynnsamma har i huvudsak att göra med att det finns ett stort antal mobilmaster i och att det i stora delar av landet är mycket få hushåll som delar på kapaciteten från samma mast. Av de hushåll som beräknas sakna tillgång till bredband via trådbundna nät 2020 finns det i genomsnitt 50 hushåll per mast. Det är dock inte alltid givet att ett så litet kundunderlag kan finansiera en uppgradering till LTE-Advanced. Grundantagandet i de beräkningar som visats gällande 30 Mbits/s är att ett mycket stort antal hushåll får bredband via trådbundna tekniker. Vi är medvetna om att mobiltekniken har begränsningar eftersom hastigheten och kapaciteten påverkas av hur många sam- tidiga användare som befinner sig i en cell och av lokala för- hållanden. De beräkningar som PTS gjort bygger dock på det verkliga antal hushåll som finns inom de befintliga masternas täck- ningsområde. Vi anser att det inte går att förbise det bidrag till bredbandsmålen som mobilt bredband kan ge eftersom det inte är realistiskt att tro att hela befolkningen skulle kunna ha tillgång till bredband via trådbundna tekniker . Om mobilt bredband kan möjliggöra att en stor del av de hushåll som inte kommer att ha tillgång till /s via trådbundna tekniker, framför allt fiber, måste detta anses vara positivt såväl ur perspektivet att EU- målet uppnås som att hushåll som annars inte skulle ha tillgång till bredband med dessa hastigheter får det. Det är givetvis viktigt att en utbyggnad av fiber fortgår eftersom det är en förutsättning för att kapacitetsnivåerna ska nås i såväl fasta nät som mobilnät. 34Mail från PTS. 35Hatt, , it- och energiminister. Uppföljning, kartläggning, framtid Mobiloperatörernas abonnemang har ofta begränsningar när det gäller den datamängd som kan laddas ned , vilket kan göra att detta, givet nuvarande affärsmodeller, blir ett dyrt alternativ om hushållet vill ladda ner stora datamängder. Det finns förutsättningar att uppfylla målen i och med att det finns ett stort antal i som antalet som täcks av en enskild mast är relativt lågt.