sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — Det kommer att ge förutsättningar för ett effektivare brottsförebyggande arbete och en minskad brottslighet. Sammantaget bedömer nationella samordnaren att alla förslagen innebär effektivare möjligheter som kommer minska våld i nära relationer och sannolikt ge en minskad brottslighet även inom andra områden. 10.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Ett av de jämställdhetspolitiska målen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Förslagen i detta betänkande syftar till att minska våldet. Kvinnor drabbas i avsevärd utsträckning mycket hårdare av våld i nära relationer än män. Flera av förslagen syftar till att under- lätta den våldsutsattas uppbrottsprocess och att sätta större fokus på förövaren. Det kommer att stärka kvinnors rätt och självständighet. Andra förslag är särskilt inriktade mot hedersrelaterat våld och förtryck. Hedersrelaterat våld och förtryck drabbar framför allt personer, i synnerhet flickor och kvinnor, som lever under förhåll- anden med påtagliga brister i jämställdheten. Förslagen syftar såväl till att intensifiera arbetet för lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter för kvinnor och män, som till att försvåra för handlingssätt som motverkar jämställdhet och de mänskliga rättigheterna överlag. 10.4Konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen När det gäller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen kan utredningens förslag förväntas få positiva effekter. Målet för integrationspolitiken är att alla svenska medborgare har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter, oavsett etnisk bakgrund. När det gäller personer som lever under hedersrelaterat förtryck är det emellertid inte alltid fallet. Förslagen kommer att underlätta det fortsatta arbetet med att stärka utsatta gruppers lika rättigheter. Flera förslag syftar till att personer som invandrat till får möjlighet att problematisera och förstå såväl sin egen bakgrund som det sammanhang de lever i . Det kan väntas ge positiva effekter för att känna delaktighet i det svenska samhället. Vidare kan förslagen om interkulturella arbetssätt och mötesplatser öka förståelsen och möten mellan människor oavsett etniskt ursprung. Detta borde i hög grad främja de integrationspolitiska målen. 11.1Förslaget till lag om ändring i (1942:740) Paragrafen upphör att gälla och delas upp i två olika bestämmelser, 2 a § och 2 b §, för att tydliggöra regleringen kring beslagsförbud på skriftliga handlingar och meddelanden. Paragrafen, som innehåller undantag från de allmänna bestäm- melserna om beslag, är ny men motsvarar tidigare 27 kap. 2 § första meningen som upphävs. Endast språkliga ändringar har gjorts. Ändringen framgår av avsnitt 6.10. Paragrafen, som innehåller undantag från de allmänna bestämmelserna om beslag, är ny och ersätter tidigare 27 kap. 2 § andra meningen som upphävs. Utöver språkliga ändringar undantas från beslagsförbudet i bestämmelsen även skriftliga meddelanden mellan misstänkt och denne närstående eller tidigare närstående vid brott enligt 3, 4, 6 eller 12 kap. eller 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud. Ändringen behandlas i avsnitt 6.10. 11.2Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) I bestämmelsen föreskrivs att hälso- och sjukvården särskilt ska beakta ett barns behov av information, råd och stöd under vissa förhållanden som rör barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med. Första stycket fjärde punkten är ny och reglerar att hälso- och sjukvården även särskilt ska beakta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med, utövar våld eller andra över- grepp mot barnet eller mot en närstående till barnet. Bestämmelsen är ett komplement till anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Ändringen framgår av avsnitt 4.6.2. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som får förordnas till målsägandebiträde, byte av sådant biträde, substitution och ent- ledigande. Andra stycket är nytt och föreskriver att ett särskilt lämplig- hetskrav gäller för den som ska vara målsägandebiträde i mål som rör brott i nära relationer. Med närstående eller tidigare närstående avses samma definition som i 4 kap. 4 a § . Tredje stycket har ändrats på så sätt att det motsatsvis framgår att ett målsägandebiträde som blivit förordnad i mål som rör brott i nära relationer inte får sätta någon annan i sitt ställe (substitution). I fjärde stycket finns ändring av redaktionell karaktär. Ändringarna behandlas i avsnitt 3.7. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:688) om kontaktförbud Paragrafen reglerar kontaktförbudens giltighetstid och förlängning av förbuden. I första stycket regleras kontaktförbudens giltighetstid. Giltig- hetstiden för ett förbud avseende gemensam bostad utsträcks från . Ändringen behandlas i avsnitt 6.9.2. Paragrafen reglerar straffansvar för den som överträder kontakt- förbud. Ansvarsfrihet vid ringa brott avskaffas och straffskalan för brott av normalgraden skärps. Ändringarna behandlas i avsnitt 6.9.1. I första stycket har straffskalan ändrats så att det högsta straffet är fängelse för brott av normalgraden. Vidare innehåller straffskalan inte längre böter. Ändringarna av straffskalan innebär att straffen för brott av normalgraden generellt sett blir högre. I andra stycket tas straffriheten för ringa brott bort. Endast ringa brott där kontakten kan anses klart ursäktlig ska i fortsättningen vara straffria. Straffskalan för ringa överträdelse av kontaktförbud är böter. Den närmare avgränsningen mellan brott av normalgraden och ringa brott samt mellan ringa brott och ringa brott som ska vara straffria på grund av att de är att bedöma som klart ursäktliga, överlämnas till rättstillämpningen. För ringa brott krävs särskilda omständigheter. 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Paragrafen reglerar den särskilda företrädarens uppgifter. I första och andra styckena görs endast redaktionella ändringar. Tredje stycket är nytt och där tydliggörs att det ingår i den särskilda företrädarens uppdrag att genom personlig kontakt förklara för ett barn som hörts under förundersökningen om beslut fattas att förundersökningen läggs ned eller att åtal inte väcks. Denna ändring behandlas i avsnitt 4.7.6. 11.6Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser för brottsoffer. Femte stycket är nytt och föreskriver en skyldighet för kommunen att vid behov erbjuda insatsen skyddat boende till våldsutsatta. Med våldsutsatta avses såväl barn som vuxna. Stycket kommenteras närmare i avsnitt 3.3. Rubriken och paragrafen, som är nya, handlar om skyldigheten för socialnämnden att verka för att den som utövar våld eller andra övergrepp mot närstående får stöd och hjälp att förändra sitt beteende. Det är inget nytt ansvarsområde för socialnämnden, utan en reglering av befintlig skyldighet (prop. 2006/07:38). Bestäm- melsen kommenteras närmare i avsnitt 6.7. Paragrafen anger vilka verksamheter som får bedrivas yrkesmässigt först efter tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg. Första stycket femte punkten är ny och föreskriver att skyddat boende enligt 5 kap. 11 § femte stycket får bedrivas yrkesmässigt först efter tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg. Punkten kommenteras närmare i avsnitt 3.3. Paragrafen är ny och föreskriver att socialnämnden är skyldig att utan dröjsmål inleda utredning om ett barns behov av stöd och hjälp när socialnämnden får kännedom om att ett barn kan ha utsatts för våld eller andra övergrepp av en närstående, eller bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot en närstående. Med begreppet får kännedom om att ett barn kan ha utsatts avses att misstanke eller oro är tillräckligt. En utredning behöver dock inte inledas om det redan pågår en utredning om det barn eller den unge som socialnämnden fått kännedom om. Den nya bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.2. I bestämmelsen regleras hur nämnden får agera vid en uppföljning enligt 4 a eller 4 b §, tiden för uppföljning samt vilka som ska underrättas om beslut. I andra stycket andra meningen höjs uppföljningstiden från . Uppföljningen av barnet ska ske löpande och vara avslutad senast . Ändringen behandlas i avsnitt 4.3.6. Paragrafen innehåller hänvisningar till bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att socialtjänst- sekretessen kan brytas. Ett tillägg har på grund av en ny sekretess- brytande regel gjorts till paragrafens andra stycke. Skälen för tillägget har redovisats i avsnitt 6.8. 11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott I paragrafens första stycke anges att samtycke som huvudregel krävs från en enskild för att ett rättsintyg ska få utfärdas. I andra stycket anges undantagen från denna huvudregel när det gäller målsäganden och i tredje stycket anges undantagen beträffande misstänkta. Andra stycket första punkten ändras på så sätt att rättsintyg i fort- sättningen får utfärdas utan en målsägandes samtycke vid miss- tanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i stället för som tidigare . Ändringen kommenteras i avsnitt 3.6. 11.8Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 6.8. Denna sekretessbrytande bestämmelse innebär att personal inom och hälso- och sjukvården under vissa förutsättningar får lämna uppgifter till polisen om enskild i syfte att förebygga allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott mot en närstående eller tidigare närstående. Utöver sekretessen inom och hälso- och sjukvården för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden och hälsotillstånd, är det möjligt att bryta sekretessen enligt 26 kap. 3 § OSL som gäller inom familjerådgivning. Förutsättningarna för uppgiftsutlämnande regleras i första stycket. Där framgår att det är uppgift som rör en enskild som kan få lämnas ut med stöd av bestämmelsen. Formuleringen uppgift som rör en enskild innebär att även uppgifter som rör andra personer än den enskilde får lämnas ut om uppgiften rör den enskilde, exempelvis uppgifter om vilka som är den enskildes närstående eller tidigare närstående. Sådana uppgifter får dock endast lämnas ut om övriga förutsättningar i paragrafen är uppfyllda. För att ett uppgiftsutlämnande ska få ske krävs att det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde kommer att utöva allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott mot en när- stående eller tidigare närstående. Med närstående eller tidigare närstående person avses samma som definition som i 4 kap. 4 a § . En riskbedömning ska göras i varje enskilt fall. Det måste finnas konkreta omständigheter som motiverar bedöm- ningen att det föreligger en risk för att den enskilde kommer att begå brott mot 3, 4 eller 6 kap. för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Det är tillräckligt att det med hänsyn till samtliga omständigheter bedöms finnas en risk som varken är obetydlig eller avlägsen. Av särskild betydelse är om den enskilde tidigare begått vålds-, frids- eller sexualbrott mot närstående eller tidigare närstående eller om det fattats beslut om kontaktförbud. I fråga om tidigare brottslighet är det ibland uppenbart att det finns en risk för återfall medan riskbedömningen i andra fall är mer vansklig och kan kräva fler övriga omständig- heter som underbygger bedömningen. Vidare krävs att uppgiften kan antas bidra till att förhindra att den enskilde kommer att utöva den befarade brottsliga verksamheten. Det krävs inte att uppgiften isolerad kan antas leda till att förebygga att den enskilde begår brott, utan det är tillräckligt att den tillsammans med andra omständigheter kan antas bidra till önskad effekt. Av andra stycket framgår att misstankar om att den enskilde begått ett visst konkret brott endast får lämnas ut under de förut- sättningar som gäller . Möjligheten att lämna upp- gifter om brottsmisstankar i brottsutredande syfte utökas således inte genom bestämmelsen. Paragrafen innehåller sekretessbrytande bestämmelser som möjlig- gör för myndigheter som omfattas av sekretess som är undantagna från tillämpningsområdet för generalklausulen (10 kap. 27 § andra stycket OSL), utöver vad som följer av 10 kap. 19–22 §§ OSL, lämna uppgifter som angår misstankar om vissa allvarliga brott eller försök till vissa allvarliga brott till bl.a. åklagare och polis. Första punkten har ändrats på så sätt att uppgift får lämnas om det är fråga om begånget brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , i stället för som tidigare fängelse . Denna punkt behandlas närmare i avsnitt 3.5. 1989/90:JuU5, Våldsbrott och brottsoffer. 2012/13:JuU10, Straffrättsliga frågor. 1962:10 B, Översyn av brottskatalogen. 1979/80:2, Förslag till sekretesslag, m.m. 1981/82:186, Om ändring i sekretesslagen (1980:100), m.m. Prop. 1983/84:142, Om ändring i sekretesslagen (1980:100) m.m. Prop. 1983/84:111, Förslag till polislag m.m. 1984/85:171, Om särskilda insatser inom för ungdomar i samband med missbruk och kriminalitet m.m. 1987/88:107 , Om målsågandebiträde. 1987/88:137, Om besöksförbud. 1989/90:158, Om utvidgad rätt till målsägandebiträde, m.m. 1993/94:130, Ändringar i m.m. (ansvarsfrihets- grunder m.m.) 1997/98:55, Kvinnofrid. 1998/99:133, Särskild företrädare för barn. 2002/03:53, Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. 2002/03:70, Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer. 2004/05:64, Ny ordning för utfärdande av rättsintyg. 2005/06:99, Nya vårdnadsregler. 2005/06:144, Utfärdande av provisoriska pass för direkt resa till . 2005/06:161, Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. Prop. 2005/06:166, Barn som bevittnat våld. 2006/07:38, stöd till våldsutsatta kvinnor. 2007/08:126, m.m. 2008/09:118, Straffet för mord m.m. Prop. 2008/09:193, Vissa psykiatrifrågor m.m. 2009/10:147, Skärpta straff för allvarliga våldsbrott m.m. Prop. 2009/10:232, Strategi för att stärka barnets rättigheter i . 2009/10:55, En politik för det civila samhället. 2010/11:45, Förbättrat skydd mot stalkning. 2011/12:4, Utredningar avseende vissa dödsfall. 2011/12:71, Barns möjlighet att få vård. 2012/13:10, Stärkt skydd för barn och unga. 2012/13:108, Förstärkt straffrättsligt skydd vid grov frids- kränkning och grov kvinnofridskränkning. 2012/13:186, Ökade möjligheter att förebygga våld i nära relationer. 2012/13:63, Utvidgad målgrupp för samhällsorientering samt ett kunskapsunderlag och en analys om integrationens tillstånd och utveckling. 2013/14:1, Budgetpropositionen . 2007/08:39, Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Ds 2012:52, tillträde till konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet samt vissa frågor om kontaktförbud avseende gemensam bostad. Ds 2013:30, Skyndsamhetskrav och tidsfrister i ärenden med unga misstänkta och unga målsägande. Ds Ju 1987:13, Besöksförbud. SOU 1995:47, Tvångsmedel. SOU 1995:60, Kvinnofrid. SOU 1998:31, Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. SOU 2000:42, Barnmisshandel – Polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder. SOU 2000:77, Omhändertagen. Samhällets ansvar för utsatta barn och unga. SOU 2001:18, Barn och misshandel – En rapport om kroppslig bestraffning och annan misshandel i . SOU 2001:72, Barnmisshandel – Att förebygga och åtgärda. SOU 2003:99, Ny sekretesslag. SOU 2005:15, och fri rörlighet för tredjelands- medborgare. SOU 2006:21, Mediernas vi och dom: mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. SOU 2006:100, Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:90, . SOU 2008:81, Stalkning – ett allvarligt brott. SOU 2008:131, Föräldrastöd – en vinst för alla. Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap. SOU 2009:68, Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU), del 2. SOU 2010:15, Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. SOU 2010:84, Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. SOU 2011:85, Fridskränkningsbrotten och egenmäktighet med barn. SOU 2012:35, Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. SOU 2012:45, Kvinnor och barn i rättens gränsland. SOU 2013:40, Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. SOU 2013:85, Stärkt straffrättsligt skydd för egendom. SOU 2014:3, Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. SOU 2014:18, Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. SOU 2014:23, Rätt information på rätt plats i rätt tid. Dir. 2011:44, Kvinnor som utsätts för våld efter att ha beviljats uppe- hållstillstånd i på grund av anknytning. Dir. 2012:38, En nationell samordnare mot våld i nära relationer. Dir. 2012:79, Översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, m.m. Dir. 2013:35, Översyn av barnets rättigheter i svensk rätt. Dir. 2014:25, Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Ackerby, S. (2009), Produktivitet och effektivitet i verksamhet. : kommuner och landsting. & , R., red. (2009), Offentlig sektor och komplexitet. Om hantering av mål, strategier och professioner. Akoensi, T. D. m.fl. (2012), Domestic violence perpetrator programs in Europe. Part II: A systematic review of the state of evidence. and Comparative Criminology, 57 (10) 1206-1225. Alfakir, N. (2010), Föräldrasamverkan i förändring. (2011), Den jämställda rasismen och de barbariska invandrarna. Våldets topografier: betraktelser över makt och motstånd. (2004), Spaces of Diasporas: Kurdish Identities, experiences of otherness and politics of belonging. Alsteryd, A., Arnhed, J. (2012), Rätten till sitt eget jag. En enkätstudie om hedersrelaterade normer och begränsningar i . , , , H., Wadsworth, J. & , T. (2013), Unemployment and Domestic Violence: Theory and Evidence. , Discussion Paper No 1230. , , , R., , S. (2010), Ledarskap och medarbetarskap inom vård- och omsorgsarbete. Annerbäck, E-M. (2011), Child physical abuse: characteristics, prevalence, health and risk-taking. : , experimentell medicin. Annerbäck, E.-M., , G., , C., , P. (2010), Prevalence and characteristics of child physical abuse in – findings from a population-based youth survey. Acta Paediatrica, 99. Arias E. m.fl. (2013), Batterer interventions programs: A meta- analytic review of effectiveness. Psychosocial Intervention, 22, 153–160. Armelius, K., och Armelius, B-Å. (2010), Våldsutsatthet och misshandel hos missbrukande kvinnor – resultat från ASI-inter- vjuer med 4290 kvinnor. En rapport till utredning om våldsutsatta kvinnor med missbruk. Askeland, m.fl. (2012), Kjennetegn hos menn som har oppsøkt Alternativ til Vold (ATV) for vold i nӕre relasjoner. : Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress. , & Northern (2008), Honour Based Violence Strategy. , JC., , CE., . (2004), A meta-analytic review of domestic violence treatment. (2013), Förebygga hedersrelaterat våld- hur gick det? en utvärdering av tre projekt från i . Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (2013), Handlingsplan mot tvangsekteskap, kjönnslemlestelse og alvorlige begrensninger av unges frihet (2013–2016). (2012), Oskyddad. (2012), Signaler. Våld i nära relationer. Barn och ungdomar berättar. (2012), Tid för rättvisa. En enkätstudie av åklagarkamrarnas handläggning av ärenden där barn misstänks vara utsatta för vålds- eller sexualbrott i nära relationer. Behdjou, B. (2009), Rättsliga förhållningssätt till hedersrelaterat våld. En redogörelse för nationell samt internationell rätt. Behrenz, L., Delander, L. (2011), Samordningsstöd till barn med funktionshinder – Samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter. , F., Strand, S. (2010), Strukturerad bedömning av risker vid hot och trakasserier vid hedersrelaterad brottslighet. , , , J. (2013), Polislagen. , A., , A. & , K. (2011), Ekonomiska konsekvenser av våld mot kvinnor – en kunskaps- översikt samt kostnadsberäkningar utifrån tre typfall. (2011), The rehabilitation of partner-violent men. , A., m.fl. (2011), Stöd till barn som bevittnat våld mot mamma. Resultat från en nationell utvärdering. , M., , , , H., Starke, M (2014), Riktat föräldrastöd. En aktionsforsknings- ansats för att kartlägga behov och förbättra stödet till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. : FoU i Väst. (2005), Sharaf. De unga männens villkor inom så kallade hederskulturer. (2001), Upprepad utsatthet för brott. (2003), Besöksförbud – en utvärdering av lagen och dess tillämpning. (2005), Nya regler i lagen om besöks- förbud. (2007), Besöksförbud. De berörda och deras erfarenheter. (2007), Utvecklingen av dödligt våld mot kvinnor i nära relationer. (2007), Våld mot personer med funktions- hinder. (2008), Polisens utredningar av våld mot kvinnor i nära relationer. (2009), Våld mot kvinnor och män i nära relationer. Våldets karaktär och offrens erfarenheter av kontakter med rättsväsendet. (2010), Mäns våld mot kvinnor, heders- relaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. En första uppföljning av regeringens handlingsplan. (2010), Samverkan i lokalt brottsförebygg- ande arbete. (2010), Strukturerad riskanalys vid våld mot närstående – En lägesbeskrivning av polisens arbete. (2010), Upprepad utsatthet för våld - Polisens och arbete i nio län. (2011), Den polisanmälda barn- misshandeln. (2011), Det dödliga våldets utveckling. Fullbordat och försök till dödligt våld i . (2012), Användningen av brottskoder. En kvalitetsstudie inom kriminalvården. (2012), Brottsutvecklingen i –2011. (2012), Polisens utredningar av heders- relaterat våld. (2013), Utvärdering av koncept . (2013), Våld mot närstående, Brottsutvecklingen i –2011. (2014), NTU 2013. Om utsatthet, trygghet och förtroende. (2014), Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. (2014), Handläggningstider i rättskedjan 2009–2012. (2014), Konstaterade fall av dödligt våld. Brottsofferjouren (2012), Brottsofferjourernas Riksförbunds nationella arbete mot våld i nära relationer. (2013), Brottsofferjourens statistik . , Y., Bilden av invandrare i svenska nyhetsmedier, Darvishpour, M., , C., ed., (2008). Migration och etnicitet. Perspektiv på ett mångkulturellt . Campell, J. (2002), Health Consequences of Violence. 359: 9314. Carbin, M. (2010), Mellan tystnad och tal. Flickor och hedersvåld i svensk offentlig politik. (2000), Barnintervjuer. Vägledning vid utredningsarbete. (2012), Gender Equality in . i samverkan (2011), . , Domestic Abuse and Second Responder Programmes. What Works Briefing. , Gender Equality and violence against Women Division, Directorate Generel of Human Rights and Rule of (2012), Overview of Studies on the Costs of Violence Against Women and Domestic Violence. Danermark, B. m.fl.(2009), Samverkan kring barn som far illa eller riskerar att fara illa - En formativ utvärdering av samverkan mellan skola, socialtjänst, polis samt barn- och ungdomspsykiatri. , , , H. (2011), HBT och heder. : Almaeuropa och RFSL. Darvishpour, M., Kön och generationskonflikter inom invandrar- familjer, ., , C., ed., (2008). Perspektiv på ett mångkulturellt . , R.C., , C. (2002), Preventing repeat incidents of family violence: A reanalysis from three field tests. (2008), Effects of Second Responder Programs on Repeat Incidents of Family Abuse. & , B. (1994), Teaching victims crime prevention skills: Can individuals lower their risk of crime? Debattartikel av justitieminister och barn- och äldre- minister , ansvar för svikna barnen ses över.