sou · H2B35 · 2014-02-10 00:00:00 — Denna så kallade skolnivåeffekt var på- taglig och för effekten avseende andelen högutbildade föräldrar hade den mer än fördubblats . Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Forskning om likvärdigheten i skolan I en undersöker Böhlmark och hur likvärdigheten i hade utvecklats –2009. Fokus låg på likvärdigheten i kunskaper och det var skillnaden i resultat mellan elever som studien hade ambitionen att förklara.41 I det syftet studerades hur vissa bakgrundsfaktorer på- verkade elevernas skolprestationer mätt utifrån betyg i matematik och engelska, nationella prov och internationella undersökningar samt i några analyser även studieresultat i gymnasieskolan och på- började universitetsstudier. Bakgrundsfaktorerna i studien var elev- ens hemkommun, elevens skola samt föräldrarnas socioekonomiska position (familjens inkomst, föräldrars utbildning, familjens migra- tionshistoria). Forskarna fann att hemkommunens betydelse var relativt liten och att den betydelsen bara ökat marginellt sedan slutet av 1980- talet. Den svaga ökningen som ändå skett kunde förklaras av för- ändringar i kommunernas socioekonomiska sammansättning. Böhlmark och fann att skillnaderna mellan skolors resultat hade ökat . Resultatskillnader som sammanhängde med vilken skola eleven gick i hade fördubblats . Till skillnad från fann de dock att föränd- ringen i stor utsträckning berodde på ökade skillnader mellan skolor avseende elevernas socioekonomiska bakgrund. De fann också att utvecklingen delvis kunde förklaras av friskolereformen och infö- randet av det fria skolvalet. Däremot berodde de ökade resultat- skillnaderna inte på skolresurser eller mätbara kvalitetsindikatorer, till exempel lärartäthet eller personalomsättning. Även med en för- dubbling av resultatskillnaderna var dessa skillnader fortfarande relativt små, endast 8–av den totala variationen i studieresultat mellan elever kunde förklaras av skolfaktorer. Resultatskillnaderna mellan elever var mycket större inom en enskild skola än mellan olika skolor. 41 och : med förändringar i skolan: Vad har hänt med likvärdigheten? Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola 4.2.2Kunskapsutvecklingen enligt de internationella kunskapsmätningarna samt de nationella utvärderingarna Det vi vet om kunskapsresultatens utveckling baseras främst på resultaten från de internationella kunskapsmätningarna eftersom likvärdigheten i betygssättningen är bristfällig och därför inte kan ligga till grund för bedömning av kunskapsutvecklingen . De internationella studierna är däremot numera frekvent förekommande. Dessa studier är dock urvalsstudier, och med mät- instrument som inte är direkt härledda från svenska kursplaner. Resultaten kan även påverkas av elevens motivation vid besvarandet av de frågor som ligger till grund för kunskapsmätningarna – en motivation som kan variera mellan olika mätningar och olika länder. Till saken hör att resultaten på proven inte genomförs i syfte att ligga till grund för betygssättningen. Urvalet i de internationella undersökningarna är för litet för att medge redovisning på kom- munnivå. Utöver de internationella mätningarna finns även nation- ella utvärderingar av kunskapsresultaten. Den senaste nationella utvärderingen genomfördes emellertid och dessa utvärderingar medger heller inte jämförelser i annat än ett fåtal moment i enstaka ämnen. Alla reservationer till trots, så finns ändå sammantaget belägg för att svenska elevers studieresultat verk- ligen har försämrats i flera ämnen eller delmoment i flera ämnen. Att så är fallet är ju heller ingen nyhet och inget det råder olika meningar om i den skolpolitiska debatten. Vi kan konstatera att svenska elevers kunskaper har sjunkit i läsför- ståelse, att döma av flera mätningar. Svenska elevers läsförståelse är generellt sämre nu än . Spridningen i kunskaper har ökat i vissa mätningar. Kunskaperna har även försämrats i relation till elevers läsförståelse i andra länder. I ett internationellt perspektiv har läs- förmågan i varit god eller mycket god både bland yngre och äldre elever. Flera studier visar dock på en nedåtgående trend och eleverna når inte längre de högsta internationella resultaten. Den nedåtgående trenden kunde visas för tredjeklassare . Fördjupade analyser tyder även på att nedgången kunde skönjas , även om det inte är lika SOU 2014:5 Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Denna uppgift bör dock enligt tolkas med för- siktighet. Under dessa år var de svenska eleverna emellertid bland de högst presterande.42 (Programme for International Student ) är en internationell undersökning av läsförståelse och kunskaper i mate- matik och naturvetenskap hos 15-åringar, som anordnas av . var med i PISA-undersökningen för femte gången. Resultaten från 2012 visar att 15-åringar i i läsförmåga presterar på en lägre nivå än genomsnittet för jämnåriga i övriga länder i . Detta innebär att de svenska 15-åringarnas läsning försämrats i relation till 15-åringar i andra länder. I PISA-under- sökningarna 2000, 2003 och 2006 hade de svenska 15-åringarna ett signifikant högre resultat i läsning än OECD-genomsnittet och i 2009 var resultatet på samma nivå som OECD-genomsnittet. Bland är det land vars resultat i läsning försämrats mest . I 2012 har andelen svaga läsare bland de svenska 15-åringarna ökat . Andelen svaga läs- are i är större än i som helhet – av elev- erna är svaga läsare. För andelen starka läsare finns ingen signifi- kant förändring jämfört med 2009. Skillnaden i genomsnittlig prestation mellan flickor och pojkar är större i än i och har ökat och 2009. I har både flickors och pojkars resultat blivit signifikant sämre, men pojkarnas nedgång i läsförmåga är betydligt större än flickornas. Både flickors och poj- kars resultat ligger under en genomsnittlig OECD-nivå. I finns en något högre andel av elever med utländsk bak- grund på låga nivåer och en något lägre andel på höga nivåer än för motsvarande grupper i . Skillnaderna i läsprestationer mellan infödda elever respektive elever med utländsk bakgrund är större i än i . Totalt sett kan dock inte nedgången i resultat mer än marginellt hänföras till grup- pen elever med utländsk bakgrund. PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study) är en internationell komparativ studie som undersöker elevers kunskaper i läsförmåga i årskurs 4, som anordnas av IEA (The Achievement). I PIRLS 2011 deltog 49 länder. Två gånger har del- 42Skolverket: PIRLS 2011. Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt per- spektiv, 2012. 43Skolverket: 2012. 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola tagit i PIRLS, 2001 och 2006. Enligt PIRLS 2011 presterar svenska elever i årskurs 4 över EU/OECD-genomsnittet i läsförståelse, men resultatet har försämrats . I PIRLS 2001 uppvisade de svenska fjärdeklassarna det bästa resultatet bland samtliga 35 del- tagande länder. Resultaten försämrades mellan mätningarna 2001 och 2006 och denna trend bestod också i PIRLS 2011. Bland de länder som deltagit i PIRLS var ett av de fåtal länder där elever försämrat sina resultat för hela perioden. I PIRLS visas att en generell förskjutning skett över alla läsfärdighetsnivåer då färre elever presterar på den höga och avancerade nivån och fler på den medelgoda och elementära jämfört med och 2006. Däremot är det fortsatt i stort sett alla elever som når resultat som ligger över den absolut lägsta nivån för läsfärdighet enligt PIRLS. Ett positivt resultat är att tillhör de länder med en relativt liten resultatspridning mellan eleverna. Det finns inte heller någon tendens till ökade skillnader i PIRLS 2011. I läser flickorna bättre än pojkarna och situationen är densamma i de flesta andra länder som deltog i PIRLS. Skillnaden mellan flickors och pojkars resultat har dock minskat genom att flickornas resultat har försämrats mer än pojkarnas. Jämfört med undersök- ning har elever som är födda i med minst en förälder född i försämrat sina resultat med 20 poäng och elever födda i med utlandsfödda föräldrar med 22 poäng. Därmed kan inte nedgången hänföras till elever med utländsk bak- grund.44 I nationella undersökning 2003 var 15-åringarnas resultat i läsförmåga sämre än enligt motsvarande undersökningar 1992 respektive 1995. Spridningen i läsförmåga har också ökat i förhållande till de tidigare utvärderingarna och 1995, där direkta jämförelser kunnat göras. Pojkarna har försämrat sina resul- tat i större utsträckning än flickorna. Skillnaden i genomsnittlig prestation mellan flickor och pojkar är större i än i och har ökat sedan 2000.45 44Skolverket: PIRLS 2011. Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt per- spektiv, 2012. 45Skolverket: Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? En kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer, 2009. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Vi kan också konstatera att svenska elevers resultat har försämrats i matematik. De svenska eleverna kan generellt mindre nu än tidi- gare, och de svenska elevernas kunskaper har även försämrats i rela- tion till elever i andra länder. I matematik presterar svenska elever i 2012 under genom- snittlig OECD-nivå. I 2003, då matematik senast var huvud- område, var matematikresultat signifikant högre än OECD- genomsnittet, 2006 och 2009 låg det på en genomsnittlig OECD- nivå medan det nu är signifikant lägre. resultatnedgång är dessutom den största uppmätta nedgången av samt- liga deltagande länder i 2012. Försämringen är lika stor på alla prestationsnivåer. Andelen elever i som uppnår den av definierade basnivån för matematikkunskaper har minskat , från 2012. Andelen högpresterande elever har halve- rats, från till . I 25 av 34 medlems- länder har eleverna signifikant högre resultat i matematik än elever i , däribland elever i samtliga nordiska länder. Det är första gången i historia som alla andra nordiska länder presterat bättre än i matematik. Sedan 2003 har svenska pojkar tappat det lilla försprång de då hade mot flickor och detta har skett genom att pojkar har försämrat sina resultat i större utsträckning än flickor. Det är framför allt lågpresterande pojkar som försämrat sina resultat i större utsträckning jämfört med lågpresterande flickor. Jämfört med 2003 har andelen elever med utländsk bakgrund i ökat från . Denna ökning förklarar dock inte resultatnedgången för svenska elever. Nedgången i matematikresultat för infödda elever jämfört med 2003 är i stort sett lika mycket som motsvarande ned- gången för samtliga elever.46 TIMSS (The Trends in International Mathematics and Science Study) är en studie som mäter elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i årskurs 4 och 8, som anordnas av IEA. TIMSS 2011 gav lägre resultat i matematik för svenska elever i årskurs 4 än genomsnittet för EU/. Jämfört med motsvarande undersökning 2007 är resultatet oförändrat. TIMSS 2011 gav även lägre resultatet i matematik för svenska elever i årskurs 8 än genom- 46 : 2012. 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, 2013. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola snittet för EU/. resultat är också signifi- kant lägre än EU/OECD-genomsnittet i årskurs 8. Endast fyra EU/har ett signifikant lägre medelvärde. Resultatet i TIMSS har dessutom försämrats över hela , även om försämringstakten har avtagit efter 2003. är ett av få länder som uppvisar en kontinuerlig resultatförsämring över hela . I matematik är skillnaderna i resultat mellan de högt respektive lågt presterande eleverna mindre i jäm- fört med andra länder. Detta kan ses som en positiv indikation på likvärdighet. Den låga spridningen gäller både i årskurs 4 och i årskurs 8 och skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever bedöms inte heller ha förändrats . Skillnaden i resultat är stor mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund.47 TIMSS Advanced undersöker kunskaper i avancerad matematik och fysik hos elever som går i gymnasieskolan. I motsvarar detta de elever på Naturvetenskaps- eller Teknikpro- grammet som läst kurserna Matematik D och Fysik B. För är målgruppens andel av årskullen i matematik , vilken är den tredje största bland de deltagande länderna. I jämförelse med andra länder representerar resultaten på provet för del således en förhållandevis hög andel av hela årskullen. Studien orga- niseras av IEA och har genomförts , 1995 och 2008. TIMMS Advanced 2008 gav ett resultat i matematik långt under det internationella genomsnittet för svenska elever. I motsvarande undersökning 1995 hörde till de länder som presterade bäst. Försämringen har varit större för de lägre presterande eleverna än för de som presterar bättre, även om samtliga grupper uppvisar en försämring. har försämrad kunskapsnivå och även tappat i position relativt andra länder.48 I nationella utvärdering hade 15-åringarnas provresultat försämrats i matematik jämfört med . Nedgången har varit relativt jämnt fördelad så till vida att de relativt lågpreste- rande som de relativt högpresterande eleverna tappat ungefär lika mycket jämfört med 2003.49 47Skolverket: TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturveten- skap i ett internationellt perspektiv, 2012. 48Skolverket: TIMSS Advanced 2008. Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad mate- matik och fysik i ett internationellt perspektiv, 2009. 49Skolverket: Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? En kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer, 2009. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola Även i naturvetenskap har enligt flera mätningar de svenska elev- erna sämre kunskaper och resultaten har även sämre i relation till elever i andra länder. I 2009 presterade svenska elever under OECD-medelvärdet i naturvetenskap. I 2012 har resultatet ytterligare försämrats. Framför allt har andelen elever på de lägsta prestationsnivåerna ökat kraftigt , och särskilt tydligt är det för pojkar. i presterar svenska flickor signifikant bättre än pojkar i naturvetenskap. I 25 av 34 OECD- länder har eleverna bättre resultat i naturvetenskap än svenska ele- ver och är det land som försämrat sitt resultat mest , då naturvetenskap var huvudområde.50 TIMSS 2011 gav ett resultat i naturvetenskap för svenska elever i årskurs 4 över EU/OECD-genomsnittet. Resultatet har förbättrats , och ligger över EU/OECD-genomsnittet. Att en resultatförbättring kan noteras i naturvetenskap för årskurs 4 är en av få ljuspunkter för det svenska skolsystemet i senare års inter- nationella kunskapsmätningar. Spridningen i de svenska elevernas resultat i naturvetenskap i årskurs 4 respektive i årskurs 8 är på samma nivå som EU/OECD-genomsnittet. Spridningen är oför- ändrad jämfört med 2007.51 I TIMSS Advanced deltog årskurs 3-elever på Naturvetenskaps- respektive Teknikprogrammet som läst Fysik B. Andelen av den aktuella årskursen som var målgrupp för undersökningen uppgick till , vilket är den största andelen av samtliga deltagande länder.52 I nationella undersökning 2003 var 15-åringarnas resultat i naturvetenskap sammantaget sämre än i motsvarande undersökning 1992. Försämringen kunde konstateras främst i kemi, men även i viss mån i fysik. Skillnader i resultat mellan pojkar och flickor har minskat något jämfört med /95. Skillnaden i resultat är stor mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund även i naturvetenskap.53 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, 2013. 51Skolverket: TIMSS 2011. Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturveten- skap i ett internationellt perspektiv, 2012. 52Skolverket: TIMSS Advanced 2008. Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad mate- matik och fysik i ett internationellt perspektiv, 2009. 53Skolverket: Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? En kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer, 2009. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola I engelska presterar svenska elever bra. Internationella språkstudien (European Survey of Language Competences) som genom- fördes 2011 , där 14 länder deltog, testade nionde- klassarnas kunskaper i respektive lands två största främmande språk.54 I läsförmåga i engelska hamnar och i topp med en jämförelsevis mycket stor andel elever som presterat på den högsta nivån. Andelen elever som inte nått upp till den nivå, dit nybörjarna räknas, är relativt hög i flera länder, medan den i är nära noll. I hörförståelse uppvisas ett liknande mönster som i läsför- ståelse, men med ännu bättre resultat för del. är signifikant bättre än alla andra länder. En klar majoritet, 77 pro- cent, av svenska elever presterade på den högsta nivån. Resultaten i skrivförmåga skriva visar på ett liknande komparativt internation- ellt mönster, som i läsa och lyssna, men resultaten är här generellt sett lägre. Även de svenska eleverna lyckades förhållandevis sämre i skriva, av de svenska eleverna återfinns på den högsta nivån. och är de enda länder som deltagit i spanska. av de svenska eleverna når inte upp till nybörjarnivå i läsförståelse, motsvarande siffra för hörförståelse är och för skrivförmåga . De franska eleverna presterar margi- nellt bättre än de svenska eleverna. I nationella undersökning 2003 var 15-åringarnas resultat i engelska oförändrade eller något sämre än motsvarande resultat 1992. Även i medborgar- och samhällsfrågor presterar svenska elever bra. ICCS 2009 (International Civic and Citizenship Education Study). är en internationell studie om medborgar- och samhällsfrågor i skolan, som anordnas av IEA. Studien omfattar kunskaper, attity- der och värderingar samt deltagande inom områdena demokrati, samhälle och medborgarskap. De deltagande eleverna går i års- kurs 8.55 54Skolverket: Internationella språkstudien , 2012. 55Skolverket: Morgondagens medborgare. ICCS 2009: svenska 14-åringars kunskaper, värde- ringar och deltagande i internationell belysning, 2010. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola I kunskapsdelen av studien placerar sig de svenska eleverna till- sammans med elever från sex andra länder på femte plats och där- med klart över genomsnittet bland de 38 deltagande länderna. En grupp om fyra länder, däribland och , får signifi- kant bättre resultat. En mindre del av provet går att jämföra äldre studie på området som deltog i. De svenska elevernas resultat 2009 är inte sämre än motsvarande resultat . I flertalet av de länder som deltagit i båda undersökning- arna har resultaten försämrats. Det är dock oroande att föräldrarnas utbildningsnivå har större betydelse för elevernas medborgarkun- skaper i än i något annat europeiskt land, framhåller Skol- verket. Det finns även en skolnivåeffekt av elevsammansättningen. En elev som går i en klass där de flesta andra eleverna har högutbil- dade föräldrar, har större sannolikhet att få ett gott provresultat i ICCS. Sammansättningseffekten för svenska elever skiljer sig inte signifikant från genomsnittet för . Det spelrum som sam- mansättningseffekten får beror på hur stor skolsegregationen är. I finns ingen signifikant sammansättningseffekt, medan övriga nordiska länder liknar . I fråga om attityder och vär- deringar finns bland svenska elever enligt resultaten i ICCS 2009 ett jämförelsevis starkt stöd för lika rättigheter för olika grupper i samhället. Särskilt skiljer de svenska eleverna ut sig genom en hög värdering av jämställdhet, där ligger högst av alla deltagande länder. Svenska elever ligger också relativt högt i värderingen av rättigheter för invandrare och andra etniska grupper. Nästan alla elever i ställer upp på värdet av yttrandefrihet och av med- borgarnas rätt att fritt välja sina ledare och protestera mot rege- ringspolitiken. Bland svenska elever finns också en relativt hög tilltro till politiska och andra institutioner i samhället, liksom till människor i allmänhet. De svenska elevernas intresse för politik och samhällsfrågor är dock jämförelsevis lågt. Vad gäller deltagande och inflytande påvisar ICCS 2009 ett lågt samhälleligt engagemang för svenska elever. När det gäller synen på politiskt del- tagande inom ramen för det representativa systemet – till exempel rösta i val – ligger svenska elever på det internationella genomsnittet. Ett orosmoln är att utlandsfödda elever och elever med lägre ut- bildade föräldrar i mindre grad tror att de kommer att rösta . Majoriteten av eleverna ger en ganska positiv bild av diskussionsklimatet i sina klassrum och av relationerna med sina lärare. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola 4.2.3En nordisk jämförelse av studieresultat i de internationella mätningarna Här följer en översiktlig nordisk jämförelse avseende i tur och ord- ning läsförståelse, matematik och naturvetenskap samt medborgar- kunskap. Samtliga nordiska länder har dock inte deltagit i samtliga mätningar. I engelska och andra främmande språk saknas helt möj- ligheter att göra en nordisk jämförelse eftersom var det enda nordiska land som deltog i språkstudien . En jämförelse av nordiska länder i läsförståelse I tabellen nedan presenteras en jämförelse mellan , , och avseende resultaten i PIRLS, som mäter läs- förståelse i årskurs 4.56 Poäng i PIRLS 2011 för fem nordiska länder Källa: , 2006, 2011. Av de deltagande nordiska länderna hade och ett högre resultat än 2011. Den genomsnittliga poängen för samtliga deltagande länder var 2001 (men medelvärdet var inte 500 i senare undersökningar). Samtliga nordiska länder preste- rar över det internationella genomsnittet i läsförmåga. Eleverna i presterar bäst av de nordiska ländernas elever i PIRLS 2011. har inte medverkat i tidigare undersökningar. elever presterar något sämre än , men bättre än 2011. I motsvarande undersökning 2001 presterade bäst av samtliga deltagande länder, med 561 poäng. hade 499 poäng i motsvarande undersökning 2001. har således förbättrat sina resultat i jämförelse med andra länder , 56 : Barns läskompetens i och i världen. PIRLS 2001, 2003; : PIRLS 2006. Läsförmågan hos elever i årskurs 4 – i och i världen, 2007; : PIRLS 2011. Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internationellt perspektiv, 2012. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola medan resultaten i har försämrats. Eleverna i har förbättrat sina resultat . Värt att notera är att de del- tagande eleverna i i årskurs 4 är yngre än eleverna i de andra nordiska länderna. PISA-undersökningarna mäter således läsförmågan för elever i åldern . I figuren nedan redovisas utvecklingen av läsförmåga för svenska elever i jämförelse med motsvarande förmåga för elev- erna i övriga nordiska länder. I PISA-undersökningen 2012 är 496 poäng de genomsnittliga poängen för . Figur 4.4 Utvecklingen av läsförmåga för svenska elever i jämförelse med elever i övriga nordiska länder Både och har en negativ trend i läsning. Men de finska resultaten ligger trots den fallande trenden över medelvärde. För innebar resultaten ett positivt trendbrott. resultat ligger på ungefär samma nivå som 2009 och 2000. har en liknande utveckling som , men med den skillnaden att kurvan vänder nedåt igen i och med resultaten . I PISA-undersökningen 2012 bedöms av de svenska eleverna ha svaga läsfärdigheter. I är motsvarande andel . I bedömdes av eleverna vara svaga läsare och i . har den lägsta andelen svaga läsare av de nordiska länderna: 11 procent.57 57 : 2012. 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap, 2013. Kommunaliseringen gav oss inte en bättre och mer likvärdig skola En jämförelse av nordiska länder i matematik TIMSS är således en internationell komparativ studie som under- söker elevernas kunskaper i matematik och naturvetenskap i års- kurs 4 och årskurs 8. I TIMSS 2011 är EU/OECD-genomsnittet 518 poäng för årskurs 4 och 502 poäng för årskurs 8.