sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — I kapitlet belystes i detta sammanhang även hur skapandet av nischer som konkurrensfördel – något som i teorin ska främja mångfald, konkurrens och kvalitet på kundvalsmarknaden – också kan generera särskiljande praktiker i arbetslivet, i synnerhet om utförarna försöker profilera sig genom stereotypa föreställningar av personal och brukare utifrån genus, etnicitet och ålder. Kapitlet visade också att profileringar på sådana grunder tenderar att med- föra risk för osäkra anställnings- och arbetsvillkor, bland annat eftersom utförarna snabbt vill anpassa sig till kundernas preferen- ser. Även strukturella förhållanden i kundvalssystemet, såsom prin- ciperna för ersättning till utförarna, bidrar till detta. ningsnivåer och tjänster som enligt utförarna inte täcks av timpri- serna, leder till att en del utförare säger upp sina avtal med kom- munerna. Alternativet blir dock inte sällan konkurrens genom dåliga arbetsvillkor, där avsaknad av kollektivavtal blir en konkur- rensfördel. Detta drabbar de anställda, särskilt dem med utgångs- mässigt svag ställning på arbetsmarknaden, men också de seriösa småföretagare som LOV-reformen var tänkt att gagna. Ytterst drabbas naturligtvis också brukarna, vilket rimmar illa med valfri- hetssystemets retoriskt sett viktigaste fokus, det vill säga god kvalitet för kunden. Konkurrensutsättning genom LOV har utan tvekan öppnat nya möjligheter för småföretagande inom välfärdssektorn. En stor del av de företag som har etablerat sig i reformens kölvatten ägs eller leds också av kvinnor. Valfrihetssystemets starka inriktning på mångfald och konkurrens, som ersättningsnivåerna och ersättningssystemets konstruktion och logik sätter gränser för denna utveckling, har dock även medfört att sociala identitetskate- goriseringar, såsom kön, etnicitet och ålder används som konkur- rensfördelar – eller för att hårdra resonemanget – som handelsvara. (2006). Inequality Regimes Gender, Class, and Race in Organizations. Gender and Society, Vol. 20, No. 4 (., 2006), s. 441–464. –(2012) Gendered organisations and intersectionality: problems and possibilities, Equality, Diversity and Inclusion: An Inter- national Journal, Vol 31, No 3, s. 214–224. (2007). The language of diversity, Ethnic and Racial Studies, Vol 30, No.2, , s. 235–256. (2006). – om konkur- rensutsättning, kontrakt och kontroll. (2013). Upphandling och kundval av välfärdstjänster – en teoribakgrund. : Uppdrag välfärd. Bredgaard (2006). Quasi-markets and employment policy in , the and . (), . Paper, 2006:06. Brodin (2006). Den generella äldrepolitiken och den selektiva äldreomsorgen – om kön, klass, etnicitet och åldrande i . I: de los red. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. SOU 2006:37, : , s. 11–142. Callerstig (2011). Det mot- sägelsefulla arbetet med jämställdhetsintegrering. för genusvetenskap, nr. 2–3. (2010). Bra affär att anställa pensionärer. Ekono- mifakta, . – (2014). Din skatt 2014. de los (2001). Mångfald och differentiering: diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhälls- debatt. (2006). Om välfärdens gränser och det villkorade medborgar- skapet. SOU 2006:37, : . –(2011). En (o)jämlik jämställdhet? Intersektionella perspektiv på ojämlikhetsskapande inom universitetsvärlden. I: de los red. Vad händer med jämställdheten? Nedslag i jämställdhetens synfält, : , s. 129–147. (2011). Vad händer med jämställdheten? Nedslag i jämställd- hetens synfält, : . de Los los Mulinari (2005). Intersektion- alitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. de los , Thörnquist (2013). Rädd på jobbet. Konferensbidrag till sessionen Mark- nadsexpansionen. Ekonomisk historiska perspektiv på marknads- allokeringens växande roll . Ekonomisk-histo- riska mötet i , den 4–. (2013). Betydelser av kön och etnicitet i äldre- och handikappolitik. i omsorgens vardag, , s. 45–59. , Storm , Stranz , Szebehely (2013). Marketising trends in Swedish eldercare: competition, choice and calls for stricter Regulation. I: Meager red. Marketisation in Nordic eldercare: a research report on legislation, oversight, extent and consequences. : studies in social work. , , s. 23–84. Gavanas (2011). Privatisering av äldreomsorgen och äldre kunder som aktörer på (in)formella, etnifierade marknader. I: Mulinari red. Arbete – Intersektionella perspektiv. : , s. 97–111. – (2013). Svart och vitt i äldres omsorgspussel. Hushållstjänster och privatisering av äldreomsorgen i . I: Gavanas (red.) hem på smutsiga vill- kor? Hushållstjänster, migration och globalisering. (2013). hem på smutsiga villkor? Hushållstjänster, migration och globalisering. (2013). i omsorgens vardag. 2:a upplagan, : : . Hancock (2007). When Multiplication Doesnt Equal Quick Addition: Examining Intersectionality as a Research Paradigm. Perspectives on Politics. 5 (1), s. 63–79. (2011). Konkurrensens konsekvenser – vad händer med svensk välfärd? (2013). En studie om vad lagen om valfrihet betyder för den som har hem- tjänst, för kommunen och för utförarna. (1995). In the 1980s: Variations on a Theme. Accounting, Organizations and Society, Vol. 20, No. 2/3, s. 93–109. Kastberg (2005). En studie av mark- nadsskapare och skapade marknader i kommuner och landsting. : Förvaltningshögskolan, . Kastberg (2011). Valfrihet – internationell utblick. KFi- rapport nr. : Kommunforskning i , KFi. (1998). How affirmative action became diversity management: Employer response to anti- discrimination law, 1961 to 1996. American Behavioral Scientist 41, 960–985. (2006). Roads to post-Fordism. Labour Markets and Social Structures in Europe. /: Ashgate. Fritt val inom äldre- och handikapps- omsorgen. Beslut vid regeringssammanträde . Framtida valfrihetssystem inom social- tjänsten. Beslut vid regeringssammanträde . (2009). Obetalt volontärarbete inom verksamheter som bedriver välfärdstjänster. (2012). Kommunalarbetaren () , 3 och , , . Le Grand red. (1993). Quasi-Markets and Social Policy. Le Grand (2007). The Other Invisible Hand: Delivering Pub- lic Services Through Choice and Competition. Univer- sity Press. Le Grand (2009). Choice and competition in publicly funded health care. Health economics, policy and law, 4 (4), s. 479–488. Lewchuk , de , King (2003). From to Employment Strain: Health Effects of Precarious Employment. JUST LABOUR, vol. 3, s. 23–35. (2011). Hänger din mammas trygghet på dig? Att kombinera jobb med omsorg om föräldrar. (2003). Intersektionalitet – ett användbart begrepp för genusforskningen, Kvinnovetenskaplig tidskrift 1, s. 47–56. (2005). The Complexity of Intersectionality. Jour- nal of Women in Culture and Society, 30 (3), s. 1771–1800. (2013). Marketisation in Nordic eldercare: a research report on legislation, oversight, extent and consequences. studies in social work. Proposition 1993/94 147. Delad makt – delat ansvar. Proposition 2008/09:29. Lag om valfrihetssystem, LOV. (1989). Precarious Employment in Western Europe: of the Debate. I: and , Precarious in Labour Market Regulation: The Growth of Atypical Employment in Western Europe, : (). Lag om valfrihetssystem. LOV att välja – lag om valfrihetssystem. SOU 2014: 2. Framtidens valfrihetssystem – inom . (2010). Masculinisation of the public sector: Local level studies of public sector outsourcing in elder care. ship, Vol. 2 Iss: 1, s. 49–67. Szebehely, red. (2006). Hälsa och välfärd. Kunskapsöver- sikt över nordisk välfärdsforskning inom äldreomsorgsområ- Nordisk Ministerråds Velferdsforskningsprogram. Program- komitéens sluttrapport. Szebehely (2011). Insatser för äldre och funktionshind- rade i privat regi. I: (red.) Konkurrensens kon- sekvenser – vad händer med svensk välfärd? : , s. 215–258. (2008). Omsorgsarbete i förvandling. , klass och etnicitet inom . & : Makadam förlag. Thörnquist (2011). En svensk hemmetjenste. I: Farsethås , Hoftun Venneslan , Arbeidsmiljø for innvandrere på flerkulturelle arbeidsplas- ser. Sluttrapport til Nordisk Ministerråd. Sosialfilosofi og poli- tisk teori. 187–204. –(2013). Mångfaldens marknad och arbetets villkor, Om följder av kundval (LOV) i . Arbetsliv i Omvandling 2013:2. : Work, Technology & Social Change, . (2012a). Företag som arbetar med hemtjänst 2012. Mångfald och villkor i valfrihetssystem. : Tillväxtver- ket. (2012b). Kvinnors och mäns företagande 2012. Före- tagens villkor och verklighet. Fakta & Statistik. : Till- växtverket. Walby (2006). Productive Tensions in Theory and Practice. 2005: 3, s. 321–343. Verloo (2006). Multiple Inequalities, Intersectionality and Union. 's Studies 13 (3), s. 211–228. (2013).Har valfrihet i vården gynnat kvinnligt entreprenörskap?. Wreder (2013). Kvinnor fattiga som pensionärer. 1 2012, , . (2005). Gender mainstreaming och intersek- tionalitet. Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr. 2–3, s. 19–29. (2013). Ungdomsbesök i vård- och omsorgsboenden. Rapporter/Stiftelsen Äldre- centrum 2013:9. 6.I jämställdhetens land. Historiska och intersektionella perspektiv på regleringen av arbetskraftsinvandring Dom sa ju rakt ut: Kvinnor ska först ha i hushållet här och sen får du arbetstillstånd – om du behövs. [] Tänk att man kunde göra så – i ! Liksom tusentals andra kvinnor reste från arbetslösheten i efterkrigstidens till för att arbeta. Hon var utbil- dad teknisk ritare men när hon sökte ett arbete som motsvarade hennes utbildning fick hon svaret att kvinnor som ville arbeta i först var tvungna att arbeta som hembiträde innan de kunde söka andra arbeten (Strollo 2013).1 Anvisningen av kvin- nor till husligt arbete väcker frågor om arbets- kraftsinvandringens utformning: Vilka faktorer har format den och vilka konsekvenser har olika former av reglering haft för arbets- marknadens segmentering? Den politik som styrt arbetskrafts- invandringen till sedan slut är inte bara en konsekvens av det ekonomiska läget i omvärlden eller det upp- skattade behovet av arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Regleringen av arbetskraftsinvandring är också en process som styrts av olika normer och ideologier som haft konsekvenser för olika uppdelningar på arbetsmarknaden. Den svenska modell som utkristalliserar sig med bland annat välfärds- statens uppbyggnad, full sysselsättning och social jämlikhet som riktmärken har länge präglat arbetskraftsinvandringspolitiken. Men som ekonomhistorikern de los konstaterat utmärks modellen också av paradoxer (2000). ledde den svenska modellens politik exempelvis till (svenska) kvin- nors, äldres och funktionshindrades ökade deltagande på arbets- marknaden. Samma slags politik tycks dock även ha gett upphov till differentiering och rangordning av arbetskraften på basis av genus och etnicitet (ibid). I det här kapitlet görs en historisk tillbakablick för att diskutera vad regleringen av arbetskraftsinvandring haft för betydelse för uppdelning och segregering grundad på genus, etnicitet och nat- ionalitet. Med utgångspunkt i min egen och annan relevant forsk- 1 Exemplet är taget från min . Tyska hembiträden i efter- krigstidens (Strollo 2013). Informantens namn är fingerat. ning på området diskuteras regleringens innebörd för såväl hinder som möjligheter på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Syftet är också att utforska det intersektionella perspektivets fruktbarhet i sammanhanget: Hur kan till exempel målet om ett jämlikt arbetsliv gynnas av ett historiskt och intersektionellt perspektiv? I viss mån diskuteras också hur regleringarna kan sägas både avspegla och skapa de normer och värderingar som präglar den samhälleliga kontext i vilken de ingår. För att kunna koppla migrationen i allmänhet och arbetskrafts- invandringen i synnerhet till arbetslivet kommer jag också att titta närmare på en bransch som länge varit såväl könad som präglad av olika slags migration, nämligen den avlönade hushållssektorn. är avlönat hushållsarbete den vanligaste sektorn för kvinnliga migranter globalt vilket genererat intensiv internationell forskning (dock ej ännu i ) om den globala marknaden för kvinnliga hushållsarbetare och de så kallade omsorgskedjor som bildats där- efter (, Ehrenreich & Hochschild 2003). Migrationens feminisering är ett utbrett fenomen och från vissa delar av världen, som exempelvis och , är av migranterna kvinnor (2011:19). Den avlönade hushållssektorn är ett område som ända sedan efterkrigstiden gett upphov till att stora antal kvinnor har migrerat och som präglas av uppdelning och segregering av såväl kön som etnicitet och nationalitet, varför det finns synnerligen starka anled- ningar att granska den ur ett jämförande och intersektionellt per- spektiv. Här finns också klassaspekter att ta hänsyn till i form av både lokala och globala arbetsfördelningar. Uppdelningarna inom detta yrkesområde har även en lång historisk kontinuitet och behö- ver därför också förstås i ett längre perspektiv. Utöver den histo- riska och intersektionella analysen av arbetskraftsinvandringens reglering är syftet därmed också att knyta diskussionen till sektorn avlönat hushållsarbete. Genom att jämföra resultaten från min egen forskning om tyska hembiträdens migration till med annan nutida forskning blir det möjligt att diskutera både kontinuitet och förändring på detta specifika område (Se Strollo 2013). Intersektionalitetsbegreppet används numera på en mängd olika sätt, det kan handla om att analysera såväl normer som strukturer eller identiteter. Det är med andra ord viktigt att de intersektioner som tas upp knyter an till den specifika kontext som studeras. I föreliggande text utgår jag från att se begreppet som ett verktyg för att analysera hur maktskillnader, normer och identitetsformationer i termer av kategoriseringar som genus, etnicitet, ras, klass, sexua- litet, nationalitet och ålder samverkar och bildar mer eller mindre privilegierade positioner (2011). Dessa kategoriseringar betraktas med andra ord inte som essentiella eller oföränderliga, istället är det hur de görs i olika historiska sammanhang som är i fokus. Genom att uppmärksamma hur kön, klass och etnicitet görs kan olika inkluderings- och exkluderingsprocesser analyseras både som institutionella fenomen och som föremål för individers sub- jektiva handlingar (Tolvhed 2010). Som de los påpekat inne- bär detta att fokus för analysen inte bör vara en specifik grupps utanförskap utan snarare de mekanismer som skapar skillnader, kategoriserar och utsorterar människor (de los 2005:33).2 Intersektionalitetsbegreppets utbredning kan förstås ytterligare i ljuset av den kritik som ibland riktats mot jämställdhetsperspek- tivet (Se t.ex. för genusvetenskap, nr 2–3 2011). Kritiken har handlat om jämställdhetsbegreppets begränsningar och de exkluderingar och osynliggöranden som skett i dess namn. de los pekar bland annat på vikten av att uppmärksamma jämställd- hetstankarnas inbäddning i ett maktlandskap där visionen om jämlikhet mellan kvinnor och män används som ett instrument för att legitimera förtrycket av andra kvinnor (och män) (de los 2010:9). Hon har även lyft fram jämställdhetsbegreppets rötter i det svenska modernitetsidealet och uppdelningen i motsatta kate- gorier. Jämställdhet kopplas genom detta dikotoma tänkande samman med svenskhet, varpå invandraren görs till bärare av (problematiska) traditionella värden. På detta sätt förstärks den positiva svenskheten och jämställdhet blir till en etnisk markör (de los 2001). Forskning visar hur utlandsfödda kvinnor länge osynliggjorts i historieskrivningen, något som gått hand i hand med ett perspektiv där såväl svenskhet som manlighet varit normaliserade och opro- blematiserade utgångspunkter (de los 2000, Knocke 1991). I föreliggande kapitel argumenteras därför för ett övergripande inter- sektionellt perspektiv och för dess fruktbarhet i en diskussion om arbetskraftsinvandring och avlönat husligt arbete. Kapitlet är kronologiskt upplagt och börjar med ett nedslag i första utlänningslagstiftning , åtföljt av ett stycke om arbetskraftsinvandringsperioden –1973, flyktinginvandringen 2 Se inledningskapitlet för en mer utförlig genomgång av intersektionalitetsbegreppet. 1973–1989, Luciabeslutet 1989,3 tiden och de nya reg- lerna för arbetskraftsinvandring . Därefter fokuseras forskning om de nya reglerna för arbetskraftsinvandring i förhållande till hus- hållsarbete. Avslutningsvis fortsätter fördjupningen i avlönat hus- hållsarbete, då med ett jämförande och intersektionellt perspektiv. 6.1Utlänningslagstiftningen 1927 och flyktingmottagandet under Utlänningslagen utgör första reglering av invandring.4 Enligt historikern (2005) tyder mycket på att den tillkom för att förhindra en befarad massinvandring. Det rådde massarbetslöshet i och svensk arbetsmarknadspolitik präglades av protektionism. I detta sammanhang syftade utlän- ningslagen till att bygga upp en invandringspolitik som skulle skydda den svenska arbetsmarknaden genom en skyddsmur av arbets- och uppehållstillstånd som blockerade arbetsmarknaden för utlänningar (2005:130). Men den flyktingpolitik som rådde var också präglad av rasbiologiska föreställ- ningar och antisemitism (1964). Förutom judar ansågs särskilt romer vara en icke önskvärd grupp (SOU 2005:56). Även kvinnors ställning på arbetsmarknaden försvagades . Trots att kvinnor i princip fått samma rätt till löne- arbete så ledde det instabila läget på arbets- marknaden ändå till höjda röster om förbud för gifta kvinnor att inneha statlig tjänst eller lönearbeta över huvud taget. Det ingicks bland annat fackliga avtal som gav arbetsgivarna rätt att avskeda kvinnor vid giftermål eller graviditet (1999).5 Utlänningslagen förlängdes med ett fåtal ändringar . Då var ett av de huvudsakliga motiven att förstärka skyddet av politiska flyktingar. Det konstateras dock att varken judar eller romer skulle räknas som politiska flyktingar – något som skulle få stor betydelse för de som nekades inresetillstånd under andra 3Luciabeslutet syftar på ett beslut att strama åt asylreglerna som fattades av den dåvarande socialdemokratiska regeringen . Det som tidigare benämnts som humanitära skäl skulle inte längre gälla, enbart de som uppfyllde kraven enligt FN:s flykting- konvention och de med särskilt starkt skyddsbehov skulle godtas som asylsökande. 4Föregångare till denna lag var utvisningslagen . Lagen innehöll främst bestämmel- ser kring avvisning och utvisning av vissa invandrare som ansågs farlig el skadliga, t.ex. romer (SOU 1945:1, s. 7). 51939 infördes en lag som förbjud alla arbetsgivare att avskeda kvinnor från någon form av arbete med anledning av att de gifte sig eller fick barn (1999). , då tusentals norrmän flydde till , ökade dock flyktingströmmen; framförallt bestod flyktingarna av norrmän, danskar, ester och evakuerade från . Efter krigs- slutet togs det även emot ett stort antal överlevare från koncen- trationsläger på kontinenten (1995). Den utredning om ändringar i lagen som hade avbrutits av krigsutbrottet återupptogs och lagen förlängdes igen till 1945. I propositionen till utlänningslagen var uttalandena om ras nedtonade som behovet av arbetskraft formulerades med förbehåll om vilken typ av arbetskraft som önskades: utlänningslagen gåve direkt stöd för en välvillig särpolitik i avseende på sådana utlänningar, som i kulturellt och andra avseenden stode oss nära och alltså lätt kunde assimileras. 1945:259, s. 28) Enligt historikern förändrades inte det rasideolo- giska tänkandet och den antisemitism som varit framträdande i per automatik efter . Detta menar han bland annat beror på att nationalsocialismen, som relativt snabbt förkastades, inte nödvändigtvis likställdes med ras- biologi och antisemitism. Även om den öppna och uttalade anti- semitismen tabubelades efter levde därmed anti- semitiska och rasistiska föreställningar vidare. I yttrade sig detta bland annat i rashygieniskt motiverade steriliseringar även efter 1945, liksom att romer förbjöds inresa till (2008). Historikerna har visat att människor från de baltiska länderna möttes av rasistiska attityder på sina arbetsplatser såväl före som efter (2010, Horgby 1996). hade dittills varit ett utvandringsland men andra världs- kriget blev en vändpunkt i svensk migrationshistoria. I början av kriget höll på sin restriktiva hållning, rädslan för judisk flyktinginvandring var enligt historikerna tydlig (2013). Trots att lagstiftningen gjorde det svårt för judar att komma in i publicerades det till exempel protester mot judeinvasionen i svenska medier (2005). Det finns inte mycket forskning om invandrade kvinnors ställning på arbetsmarknaden vid . I sin avhandling visar dock (2005) att judiska kvinnor som kom till under 1930- talet och genom den så kallade chaluz-kvoten defi- nierades som elever i lanthushåll trots att de utförde regelrätt arbete inom jordbruket – detta för att de inte skulle uppfattas som ett hot mot den svenska arbetskraften. Under andra halvan av kri- get ändrades den restriktiva hållningen och började ta emot ett stort antal flyktingar, dock främst från de nordiska grannlän- derna. Många återvände till sina hemländer och andra flyttade vidare till ett tredje land. Men det var också många som stannade kvar (). I forskningen om migration till görs ofta en distinktion mellan flyktinginvandring och arbetskrafts- invandring. är det viktigt att komma ihåg att skillnaden mellan dessa företeelser inte är glasklar, vare sig för den enskilda individen eller i den politiska retoriken. Vad gäller invandrings- respektive flyktingpolitiken har den konstruerats efter hur svensk utlännings-, flykting- respektive invandringslagstiftning har sett ut . Huruvida människor kategoriserats som flyktingar, utlänningar eller arbetskraftsinvandrare i myn- digheternas berättelser handlar därmed om vilken politik som förts i snarare än om hur personerna själva upplevt sin tillvaro (2007). Därtill har också flyktinginvandringen och arbets- kraftsinvandringen tillskrivits olika värden i den svenska migra- tionshistorien. I sin analys av Lundhs och tongivande bok om svensk invandring Från arbetskraftsimport till flyktinginvandring (1999) visar de los bland annat hur flyktinginvandringen beskrivs som ett problem eftersom den inte anses vara beroende av arbetsmarknadsläget, men också för att den uppfattas som kultu- rellt annorlunda. Metaforen om förändringsprocessen som en övergång från arbets- kraftsinvandring till flyktinginvandring markerar följaktligen hur invandrarens roll i den svenska modellen har övergått från att vara ett önskvärt, ja, till och med nödvändigt inslag, till att bli en belastning och ett problem. (de los 2000:31) Det finns med andra ord anledning att inta en kritisk och medveten hållning till hur arbetskraftsinvandring respektive flyktinginvand- ring beskrivs, uppfattas och regleras i olika historiska sammanhang. De är inte neutrala begrepp utan har vid olika tillfällen laddats med olika värderingar. Ekonomiska förklaringsmodeller om såväl orsakerna bakom migration som hur opinionen kring migration sett ut har länge varit dominerande i migrationsforskningen. Men har forsk- ningen om migrationen till gjort gällande att även faktorer såsom synen på och föreställningar om etnicitet och nationalitet har haft avgörande betydelse (de los 2000, 2013). Förklaringsmodeller som bortser från dessa per- spektiv kan i förlängningen leda till att problemorienterade diskur- ser uppstår, det vill säga att förklaringsmodeller som förlägger problemet hos den andre får större utrymme (de los 2005, Knocke 1991, 1988). På detta sätt riskerar diskriminering grundad i föreställningar om till exempel kön, klass, etnicitet, nationalitet eller ras att osynliggöras varpå segregerande effekter såväl på arbetsmarknaden som i arbetslivet reproduceras. rekryterades arbetare från andra länder till och ofta beskrivs arbetskraftsinvandringen som i stort sett fri då det gick att söka arbetstillstånd om man befann sig i landet på ett turistvisum. Även om det alltså var relativt lätt att få arbetstillstånd var det inte fritt för alla att välja arbete. Arbetstillståndet var i de allra flesta fall knutet till en viss bransch.