sou · H2B34 · 2014-02-03 00:00:00 — Ett annat sätt för en pensionssparare att förvalta sina premie- pensionsmedel är att överlåta förvaltningen på någon annan. Sam- tidigt som fondtorget växte fram med flera placeringsalternativ uppstod en marknad för olika typer av tjänster med anknytning till premiepensionssystemet. 4Det nya statliga utbudet i premiepensionssystemet introducerades (se prop. 2009/10:44). I samband med det blev AP7 Såfa nytt förvalsalternativ i stället för den tidigare Premiesparfonden. AP7 Såfa beskrivs ibland som statens årskullsförvaltningsalternativ. Risken i AP7 Såfa anpassas efter pensionsspararens ålder genom att risken först är hög och sedan sänks stegvis från det år pensionsspararen fyller . Fördelningen ändras auto- matiskt och pensionsspararen behöver inte följa upp sparandet själv. AP7 Såfa är en kombination av Sjunde AP-fondens AP7 Räntefond och AP7 Aktiefond. AP7 Räntefond är en svensk räntefond i kategorin lång och innehåller till största delen svenska obliga- tioner. AP7 Aktiefond är en global aktiefond och har relativt hög risk. Den stegvisa över- gången till tryggare räntor sker genom att andelen i räntefonden blir allt större som andelen i aktiefonden minskar i samma takt. Sjunde AP-fonden använder sig av så kallade derivat för att höja risknivån i aktieandelen. Risknivån i AP7 Såfa är (för sparare upp till ) på så sätt 1,5 gånger högre än i en vanlig globalfond. hade drygt 3 miljoner pensionssparare sitt premiepensionskapital placerat i AP7 Såfa, se vidare till regeringen angående informa- tionen om inriktning och risknivå i AP7 Såfa (dnr. VER 2013-261). Se även (2013:14) Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? 5Som ett led i arbetet med att hjälpa de pensionssparare som vill sätta samman en egen fondportfölj att göra ett medvetet val av placeringen av premiepensionsmedlen, lanserade Fondvalsguiden, som är ett hjälpmedel som lotsar pensionsspararen genom fondvalet i ett antal steg. Guiden erbjuder hjälp i form av verktyg och myndighetens sparbudskap och fokuserar på risknivå och avgifternas betydelse för sparandet. Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension Marknaden för dessa tjänster har vuxit snabbt och Pensions- myndigheten bedömde att cirka 700 0006 pensions- sparare överlåtit förvaltningen av sina premiepensionsmedel till något av de förvaltningsföretag som finns på marknaden. Lönsamheten är stark i de erbjudna tjänsterna med stora volymer, höga priser och låga inträdeskostnader. 11.2Vad är det för tjänster som erbjuds? De tjänster som erbjuds kan delas in i s.k. rådgivnings- och förvalt- ningstjänster. har kännedom om drygt ett tjugotal företag som tillhandahåller förvaltningstjänster och ytter- ligare ett antal som tillhandahåller rådgivningstjänster. Tjänsterna tillhandahålls på olika sätt, t.ex. via webbplatser, e-post, brev eller personliga möten. Tjänsterna erbjuds var för sig eller kombineras på olika sätt. Exempelvis kan det ingå i ett förvalt- ningsföretags tjänst att även erbjuda finansiell rådgivning till kund- erna. Vissa tjänster tillhandahålls utan koppling till pensionsspara- rens individuella premiepensionskonto, medan andra tjänster förut- sätter att företagen har tillgång till pensionsspararens individuella konto med hjälp av dennes PIN-kod. Tjänsterna säljs ofta genom telefonförsäljning. Beträffande rådgivningstjänsterna är utgångspunkten att pensions- spararna ska få råd som är av individuell karaktär. Tjänsterna syftar till att lämna rekommendationer och placeringsalternativ som är utformade efter pensionsspararens behov och förutsättningar. De företag som erbjuder dessa tjänster ger råd/rekommendationer via webb-platser, e-post, SMS och brev. Det är sedan upp till pensions- spararen själv att bestämma sig för om han eller hon vill följa de 6 Denna uppgift varierar och är därför något osäker. har uppskattat att det var uppemot 700 000 pensionssparare som anlitade förvaltningsföretag. Uppskattningen av antalet kunder baserade sig dels på uppgifter i branschtidningen , dels på egen uppskatt- ning, se kartläggning av hur förvaltningstjänsterna ser ut efter stoppet av massfondbyten (dnr. VER 2012-47). Med hänsyn till den utveckling som därefter skett på marknaden för aktuella tjänster, torde antalet pensions- sparare som anlitar förvaltningsföretag för diskretionär portföljförvaltning vara betyd- ligt lägre. Den uppskattning som görs nu är att mellan 400 000–500 000 pensionssparare överlåter förvaltningen av premiepensionsmedlen på annan. Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension rekommendationer som företagen lämnat. Rådgivningstjänsterna kan emellertid vara av mycket varierande slag, men har sällan kopp- ling till pensionsspararnas individuella konton. Tjänsten består vanligtvis av ett nyhetsbrev som skickas ut som inne- håller generella rekommendationer om fondval i premiepensions- systemet. Vissa rådgivare arbetar endast utifrån en portfölj medan andra utgår från flera portföljer och försöker på så sätt anpassa rådgivningen efter kundens behov. Pensionsspararen väljer då en viss portfölj och nyhetsbrevet innehåller förslag på fondbyten i den aktuella portföljen. Det är inte fråga om någon egentlig behovs- anpassning, utan nyhetsbreven är standardiserade. Det finns uppenbara svårigheter med att uppskatta det totala antalet pensionssparare som har rådgivningstjänster eftersom det i många fall är fråga om mindre rådgivningsföretag som är s.k. call- center och marknadsför sig per telefon. En ytterligare omständig- het som försvårar en sådan uppskattning är att dessa rådgivare inte behöver tillstånd, auktorisation eller liknande för att driva verksam- heten. Förekomsten av rådgivningstjänster genererar omfattande och samtidig handel på fondmarknaden men framför allt i premie- pensionssystemet och koncentreras då ofta till ett fåtal fonder. Själva fondbytet initieras emellertid av spararen själv, till skillnad för vad som är fallet med förvaltningstjänsterna. Förvaltningstjänsterna innebär att företaget på uppdrag av pensions- spararna förvaltar deras premiepensionsmedel och beställer fond- byten för deras räkning. Att anlita en förvaltare för att förvalta premiepensionsmedlen innebär att pensionsspararen via ett slags fullmaktsavtal överlåter hela förvaltningen av sitt premiepensions- konto till förvaltaren. Det är inte vanligt att förvaltningen föregås av eller kombineras med rådgivning.7 Däremot ställs krav på att företagen gör en s.k. lämplighetsprövning genom att ställa frågor om 7 Trots att förvaltningsföretagen, särskilt i media, ofta kallas för rådgivningsföretag går deras verksamhet inte ut på att ge finansiell rådgivning utan att marknadsföra sina tjänster om diskretionär portföljförvaltning. De frågor som företagen ställer till de potentiella kunderna vid telefonförsäljningen syftar inte till att läggas till grund för individuella råd i placerings- frågor utan ska närmast ses som en del av den lämplighetsprövning som företagen ska göra vid diskretionär portföljförvaltning. Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension kundens kunskaper om och erfarenheter på det finansiella området, kundens investeringsmål och finansiella situation.8 Diskretionär portföljförvaltning innebär att pensionsspararen ger förvaltaren mandat att fatta löpande placeringsbeslut utan föregå- ende kontakt med pensionsspararen. Förvaltaren tar alltså i prakti- ken över rådigheten över pensionsspararens konto. Den tjänst som de aktuella företagen vanligtvis erbjuder kan liknas vid s.k. aktiv förvaltning. En sådan förvaltningsstil är vanligtvis transaktions- intensiv och innebär att en placerare försöker öka portföljens av- kastning genom regelbunden aktivitet (omplacering). Försäljningen av dessa tjänster sker genom telefon, Internet- banker eller personlig försäljning och föregås som nämnts i vissa fall, men knappast alltid, av finansiell rådgivning. Avtalet kan ingås muntligt eller skriftligt. Förutom det s.k. fullmaktsavtalet lämnar pensionsspararen vanligtvis ut sin PIN-kod så att företaget kan genomföra fondbyten på webbplats. Antalet omplaceringar på de anslutna pensionsspararnas premiepensions- konton varierar mellan de olika aktörerna, liksom volymerna som omplaceras. gör återkommande mindre justeringar på pensionsspararnas konton som genererar små volymer i fond- handelssystemet. Andra aktörer byter hela pensionsspararens inne- hav vid varje fondbyte vilket genererar stora flöden i fondhandels- systemet. Det är vanligt att förvaltningsföretagen, genom egna fondbolag som låter registrera fonder i premiepensionssystemet, sätter upp ett begränsat antal portföljer med olika risknivå. Premiepensionsmedlen placeras i någon av dessa portföljer och byten sker därefter genom företagets försorg på samma sätt för alla pensionssparare i en och samma portfölj. har vissa företag övergått till att placera premiepensionsmedlen i egna eller koncernens fond-i-fonder som 8 Se 8 kap. 22 och 23 §§ VpmL. Se t.ex. beslut angående ett värdepappersbolag (dnr. har beslutat att ge bolaget en varning samt en straffavgift på därför att bolaget på en rad punkter brutit mot flera centrala kundskyddsregler. Bolaget hade bl.a. infört en bestämmelse i det avtal som bolaget ingår med sina kunder i den diskretionära portföljförvaltningen som enligt innebär att kunderna vilseletts om vilket ansvar bolaget har för att göra en lämplighetsbedömning och att den tjänst eller de finansiella instrument som rekom- menderas en kund är lämpliga för denne. Genom lydelsen av bestämmelsen i avtalet ansåg att bolaget lagt över ansvaret på kunderna att bedöma att den portfölj de valt, och de värdepapper som ingår i denna, överensstämmer med deras önskemål och risk- profil. Enligt hade bolaget också brustit i sin skyldighet att inhämta till- räcklig information om kunderna för att kunna göra en bedömning av om de finansiella instrument som rekommenderats kunderna varit lämpliga för dem. Att bolaget inte fått några klagomål från sina kunder ändrade inte denna bedömning enligt . Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension Det är således inte fråga om någon individuell förvaltning direkt anpassad efter den enskilde pensionsspararens behov och förutsättningar. Därefter sker en standardiserad återrapportering till kunden i form av ett till synes personligt utformat kundbrev. 11.3Vilka företag handlar det om? har haft anledning att kartlägga marknaden för rådgivnings- och förvaltningstjänster med koppling till premiepensionssystemet. Det har skett 2010 och 2011 i anledning av de regeringsuppdrag som myndigheten fått i syfte att föreslå lösningar på de olika problem som framför allt massfond- bytena är ett exempel på.9 Massfondbyten medför negativa effekter för bl.a. fondbolagen, pensionsspararna samt Pensionsmyndig- heten, och orsakas av att vissa företag beställer fondbyten åt samt- liga sina kunder vid ett och samma tillfälle. Massfondbyten initieras av s.k. robotar som företagen programmerar att utföra olika upp- drag i it-system, se avsnitt 11.5.2 nedan. Därutöver har dels redovisat resultaten av sin kartläggning av hur förvaltningstjänsterna ser ut efter stoppet av massfondbyten , dels i sep- tember 2012 redovisat effekterna av massfondbytesstoppet.11 De företag som det handlar om har kommit att benämnas på olika sätt. Vad som avses här är de företag som kallas PPM-råd- givare, PPM-förvaltare eller rådgivnings- och förvaltningsföre- tag. Sedan kan diskuteras i vilken utsträckning dessa företag verkligen ägnar sig åt finansiell rådgivning i samband med att de erbjuder sina förvaltningstjänster. Som kommer att diskuteras när- mare i detta kapitel går en stor del av verksamheten ut på att genom marknadsföringsåtgärder överta pensionsspararnas förvaltning av premiepensionskapitalet genom att placera det i olika fonder på . Utredningen väljer att därför använda begreppet förvaltningsföretag i sin beskrivning av dessa företag. 9Pensionsmyndighetens skrivelser (dnr. LED 2010-9) och (dnr. VER 2010-440). 10Pensionsmyndighetens skrivelse (dnr. VER 2012-47). Regeringen gav i uppdrag att vidta it-tekniska åtgärder för att realisera stoppet. 11Pensionsmyndighetens skrivelse (dnr. VER 2012-257). Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension De kartläggningar som gjort har omfattat 18 företag och deras produkter kopplade till förvalt- ningstjänsterna.12 Företagen tillhandahåller, såvitt nu är av intresse, olika tjänster som t.ex. diskretionär portföljförvaltning, förvaltning av fondandelar och investeringsrådgivning enligt de tillstånd som meddelats av . Av de 18 företag som kartlägg- ningarna avsett, är de flesta värdepappersbolag (8). I övrigt har företagen tillstånd att driva verksamhet som antingen bank, fond- bolag eller försäkringsförmedlare. Många av de företag som ingått i kartläggningarna har försäkringsförmedlare som försäljningskanal. Det är inte heller ovanligt att de fondbolag som registrerat fonder i premiepensionssystemet, samarbetar med försäkringsförmedlare för att marknadsföra fonderna. 11.4Finns det några problem med tjänsterna? har det blivit allt mer uppenbart att de nu aktuella förvaltningstjänsterna inte är problemfria. som de tycks svara mot en slags efterfrågan hos pensionsspararna på att kunna överlåta praktiskt taget alla frågor som rör förvaltningen av premie- pensionsmedlen på någon annan, är det svårt utifrån dagens regel- verk att tillgodose de konsumentskyddsaspekter som finns beträff- ande tjänsterna. Tjänsterna är föremål för en mycket aktiv och ofta påträngande marknadsföring. Det är tveksamt om förvaltningen alltid föregås av sådan informationsgivning som gör det möjligt för pensionsspararna att verkligen förstå vad tjänsten går ut på eller på vilket sätt deras intressen sätts i främsta rummet vid utförandet av den. Det är inte alltid klart för pensionsspararna om den första kontakten med före- taget, som ofta sker per telefon, bara handlar om marknadsföring av olika placeringsalternativ (dvs. fonder) eller om samtalen också innehåller moment av finansiell rådgivning. De klagomål som riktats mot tjänsterna och som Pensions- myndigheten kunnat ta del av i sin kundservice, handlar bl.a. om faktureringen av tjänsterna, hanteringen av PIN-koder och möjlig- heten att utnyttja sin ångerrätt. 12 Kartläggningen baseras dels på uppgifter som myndigheten fått från företagen i samband med att fond-i-fondlösningar registrerats i premiepensionssystemet, dels den information som företagen lämnat på sina webbplatser. Myndighetens redovisning avser förhållandena resp. . Samtliga företag utom två ingår i de båda undersökning- arna. Ett företag har upphört med sin verksamhet som ett annat tillkommit. Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension av företagen har också framkommit att några av företagen använt marknadsföringsmetoder som strider mot marknadsföringslagen. De kartläggningar som gjort av tjänsterna ger stöd för att det finns en rad tveksamheter kring hur tjänsterna erbjuds och utförs, låt vara att vissa företag och vissa problem förekommer oftare än andra. Sedan är det en annan fråga vilket ekonomiskt mervärde som förvaltningstjänsterna kan ge pensionsspararna. har officiellt gjort bedömningen att för- valtningstjänsterna ofta är en dålig affär för pensionsspararna efter- som de är svåra att värdera utifrån nytta, risk och kostnader. Utgångspunkten för myndighetens uppfattning är att förvaltnings- företagen tar ut en årlig avgift som ligger på cirka 400–som ska betalas utöver den avgift som tas ut i en fond.13 För att pensionssparare inte ska förlora något på affären, måste förvaltaren lyckas placera premiepensionen så pass bra att pensionsspararen därigenom inte bara får tillbaka ett belopp motsvarande den årliga avgiften. För att pensionsspararen ska vinna på affären behöver värdeutvecklingen i den av förvaltaren valda fonden överträffa de alternativ som finns på fondtorget, t.ex. värdeutvecklingen för det statliga placeringsalternativet AP7 Såfa eller någon annan valbar fond. Enligt är chansen att det ska gå så bra, år , mycket liten. Ett problem i samman- hanget är att det inte alltid är klart för pensionsspararna att den fond eller de fonder som placeringarna görs i kan vara mycket dyrare än andra jämförbara alternativ. De avgifter som tas ur t.ex. fond-i-fonder är ofta högre än för övriga fonder. Den information som lämnas till pensionsspararna är, enligt kartläggningar, ofta knapphändig och otydlig, vilket försvårar för pensionsspararna att fatta medvetna beslut angående sin premie- pension. De avgifter som pensionsspararna betalar för den diskretionära portföljförvaltningen av premiepensionsmedlen varierar mycket 13 Några av förvaltningsföretagen har upphört med att ta ut en särskild avgift för den tjänst som utförs, och som strängt taget inte innebär annat än att företaget ser till att premiepensionsmedlen flyttas över till en fond, eller fond-i-fondlösning, som företaget har intressen i antingen därför att det är företagets eller koncernens egen fond eller därför att fonden registrerats av ett annat företag som man samarbetar med på ett eller annat sätt. I stället för att pensionsspararen betalar en avgift med egna pengar (dvs. pengar som finns utanför premiepensionssystemet) tas den i stället ut i den fond som premiepensionsmedlen placerats i och påverkar därför som alla andra avgifter premiepensionens storlek negativt. Även om förvaltningsföretagets tjänst är gratis saknas anledning att utifrån ett konsu- mentskyddsperspektiv ställa lägre krav på tjänsten än om en avgift tas ut. Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension mellan företagen och ingår ibland som en del av ett större tjänste- paket där även andra produkter ingår, se avsnitt 11.4.5 nedan angå- ende t.ex. den produkt som vissa förvaltningsföretag marknadsför som ett s.k. efterlevandeskydd. Med anledning av att avgiftsnivå- erna varierar och att tjänsterna är olika paketerade är det generellt sett svårt för pensionsspararna att jämföra tjänster och priser på förhand. Som nämnts tar kundservice emot ett stort antal telefonsamtal och e-postmeddelanden från pensions- sparare och pensionärer som inte bara ställer frågor om utan också framför synpunkter och klagomål på förvaltningstjänsterna. Antalet frågor relaterade till dessa tjänster uppgick till drygt 4 100 och till 4 200. har myndighetens kundservice tagit emot 4 059 frågor om förvaltningstjänsterna. Om man däremot tittar på de klagomål som lämnats på tjänsterna så framgår det av statistik att dessa ökat mar- kant . lämnades 193 klagomål till myndig- heten och 2012 var antalet 349. uppgick antalet klago- mål till 547 (vilket innebär en ökning jämfört med helårssiffran och jämfört med ). Att så många pensionssparare och pensionärer vänder sig till med sina klagomål, indikerar att de har svårt att avgöra vart de ska vända sig när de behöver få information och vägledning angående de tjänster och produkter som de skaffat sig för förvaltningen av premiepensionsmedlen. Många av de frågor och klagomål som kommer till kundservice handlar om vilka krav som rådgivare och förvaltare av premie- pension ska leva upp till och på vilket sätt de konsumentskydds- aspekter som finns beträffande dessa tjänster ska beaktas av företagen. Till stor del kan man säga att frågorna rör tillämpnings- och till- synsfrågor som i första hand och Konsument- verket ansvarar för.14 Det förekommer att samtalen till föran- leds av att pensionsspararen eller pensionären hamnat i en situation som han eller hon inte kan hantera, och därför vill att myndigheten ska driva ett ärende hos en annan myndighet för dennes räkning. Det kan då vara så att en pensionssparare t.ex. vill att Pensions- myndigheten ska kontakta eller initiera ett ärende hos Konsument- 14 I det sammanhanget kan nämnas att , och Pensions- myndigheten fått i uppdrag i sina respektive regleringsbrev att samverka i syfte att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden. Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension verket/KO eller , eller tillsammans med dessa myndigheter vidta åtgärder som gör att pensionsspararen på något sätt kommer ur den uppkomna situationen. Eftersom det inte ingår i uppdrag att driva en enskild pensions- sparares ärende hos andra myndigheter eller domstolar, lämnar myndigheten i stället information om hur pensionsspararen själv kan ta tillvara sina rättigheter. I första hand hänvisar myndigheten pensionsspararen eller pensionären till det aktuella företaget och den klagomålshantering som ska finnas där. I andra fall, t.ex. vid en tvist, kan det vara aktuellt för pensionsspararen att initiera ett ärende hos . till de krav som ställs i olika regelverk, har de nu beskrivna tjänsterna i många fall visat prov på sådana brister att de kan sättas i fråga från ett konsumentskyddsperspektiv. Det är också den bedöm- ning som regeringen gjort i samband med att fick i uppdrag att komma till rätta med massfondbytena. Vidare har /KO och följt upp och hanterat olika ärenden som rör tjänsterna och därigenom kunnat konstatera att det finns behov av att stärka pensionsspararnas och pensionärernas ställning som konsumenter på pensionsområdet. Som redovisas i det följande finns det flera orsaker till det. 11.4.1Otydlig information om vem som erbjuder förvaltningstjänsterna kartläggningar visar att flera förvaltnings- företag agerar på ett sådant sätt att myndigheten uppfattas som leverantör av förvaltningstjänsterna, med risk för att den informa- tion som företaget lämnar uppfattas som myndighetsinformation. Det är inte ovanligt att pensionssparare och pensionärer kontaktar myndighetens kundservice med frågor som indikerar att förvalt- ningsföretagen påstått att de samarbetar med myndigheten eller uppträder på myndighetens uppdrag i syfte att marknadsföra eller förmedla tjänsterna. Även har dragit slutsatsen att många konsu- menter tror att dessa företag har något med att göra, bl.a. med anledning av att en del företagsnamn relaterar till ordet pension och PPM. Förutom den förvirring som uppstår för pensionsspararna minskar förtroendet för Frågor i anslutning till förvaltningen av premiepension och för pensionssystemet när företagen agerar oseriöst eller mindre nogräknat i förhållande till sina kunder. Dessutom påverkas myndig- hetens kundserviceverksamhet av att pensionssparare och pensionärer inte upplever sig ha någon annan kanal att vända sig till med frågor om och klagomål på tjänsterna. 11.4.2Otydlig information om företagens verksamhet och finansiella tjänster Ett annat problem som framkommit vid undersökningar av hur förvaltningstjänsterna utvecklats efter det att massfondbytesstoppet infördes , gäller den information som finns tillgänglig om förvaltningsföretagens verk- samhet och tjänster. Enligt undersökningarna ägnar företagen relativt lite utrymme åt att förklara sina tjänster och produkter på ett sådant sätt att den vanliga pensionsspararen eller pensionären utan vidare kan förstå vad det är för tjänst eller produkt som erbjuds.15 Detta gäller inte minst när dessa marknadsförs per telefon genom att olika säljare hos företagen ringer upp pensionsspararna och pensionärerna. I dessa fall ställs höga krav hos den enskilde på finansiella kun- skaper och förståelse för hur produkterna är utformade. Distans- och hemförsäljningslagen (DHL) ställer upp en rad informationskrav som näringsidkare måste uppfylla vid distans- avtal. Försäljning via telefon är exempel på avtal som ingås på distans. Av 3 kap. 3 § 3 DHL framgår att i rimlig tid innan ett distansavtal ingås näringsidkaren ska lämna information om bl.a. den finansiella tjänstens eller det finansiella instrumentets huvud- sakliga egenskaper.