sou · H2B319 · 2014-04-10 00:00:00 — När det gäller systemet med förhandsunderrättelse vid tillfälliga tjänster föreslår utredningen att detta krav behålls endast för de yrken där en närmare kontroll av den enskildes kvalifikationer också kan göras (hälso- och sjukvårdsyrken samt väktare, vilket berör samt Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget innebär att yrkesverksamma som tillfälligt avser verka i som fastighetsmäklare eller inom djurens hälso- och sjukvård inte längre behöver underrätta Fastighetsmäklarinspektionen respektive innan verksamhet inleds. Några sådana förhandsanmälningar har knappast förekommit, varför konsekvenserna av denna förändring får antas vara försumbara. Några förslag förtjänar att lyftas fram särskilt då det får konsekvenser för de behöriga myndigheternas handläggning av ärenden om erkännande av utländska yrkeskvalifikationer. Dels införs en skyldighet för de behöriga myndigheterna att, om det inte är obehövligt, inhämta yttrande från Universitets- och högskolerådet när det gäller bedömningen av utländska utbildningsrelaterade yrkes- kvalifikationer (i den mån yrkeskvalifikationerna inte kan erkännas i enlighet med någon av de automatiska ordningarna för erkännande). Syftet med förslaget är att införa en fast struktur dit de behöriga myndigheterna kan vända sig för att få ett yttrande över utländska utbildningskvalifikationer. Dessutom tydliggörs att vad den behöriga myndigheten ska bedöma inom den föreskrivna tidsfristen är enbart om yrkesutövarens yrkeskvalifikationer är tillräckliga. I den utsträckning andra krav ställs för att yrket ska få utövas, t.ex. god vandel eller tillräckliga språkkunskaper, ska detta vara föremål för en prövning i ett andra steg. Denna åtskillnad mellan olika delar i en erkännandeprocess som mynnar ut i rätten att utöva yrket i införs till följd av ändringsdirektivets tydliga krav på att språk- kunskaper får kontrolleras först efter att de utländska yrkes- kvalifikationerna bedömts. När yrkeskvalifikationerna prövats ska ansökan i övrigt handläggas på samma vis som om ansökan baserat sig på yrkeskvalifikationer förvärvade i , och inom motsvarande tidsrymd. Övriga nyheter som utredningen föreslår följer av ändrings- direktivet, t.ex. skyldigheten att erkänna yrkespraktik förvärvad i annat land. De behöriga myndigheterna bör i författning föreskriva vilka krav som är grundläggande för att få utöva yrkesverksamhet i så att enskilda kan informera sig, Universitets- och hög- skolerådet få vägledning i vad den utländska utbildningen måste innehålla och den behöriga myndigheten själv vet vilka element som kan ingå i lämplighetsproven. Det är upp till den behöriga myndigheten att antingen utforma prov eller upphandla detta från utbildningsanordnare. Under alla förhållanden krävs tillgängliga Konsekvenser av utredningens förslag och på förhand formulerade anvisningar om vad som är väsentligt för utövande av verksamhet i . Genom att direktivet föreslås genomföras i en horisontell reglering, där sådana krav som är tillämpliga för alla behöriga myndig- heter oavsett verksamhetsområde samlas, finns skäl för de behöriga myndigheterna att utbyta erfarenheter om regelverket. Samordnaren tillika rådgivningscentrumet har också intresse av att ett forum för berörda inrättas. Utredningen föreslår därför att det ska inrättas ett råd för reglerade yrken, som ska administreras av Universitets- och högskolerådet. Behöriga myndigheter och föreslås ingå detta råd. Utredningen anser att ytterligare yrkesverksamheter i omfattas av yrkeskvalifikationsdirektivets definition av reglerade yrken. Det är värt att poängtera att det inte handlar om yrken som reglerats , utan om yrken där regelverket ställer krav på vissa yrkeskvalifikationer utan att regleringen anpassats till det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet. Det förtjänar också att påpekas att utredningen saknat möjligheten att företa en fullständig inventering av yrkesverksamheters reglering i . En konsekvens av utredningens ställningstagande blir att ytterligare myndigheter blir att betrakta som behöriga myndigheter. Detta gäller , , , , och . För dessa myndigheter, som inte tillämpat ett regelverk anpassat till yrkeskvalifikationsdirektivet, innebär utredningens förslag nya uppgifter och en ökad administration. 12.5.3Myndigheter ansvariga för varningsmekanismen och information Genom ändringsdirektivet införs en skyldighet för medlemsstaterna att varna andra stater för yrkesutövare som begränsats i sin rätt att utöva reglerad yrkesverksamhet som veterinär, inom hälso- och sjukvården eller inom yrken där barn undervisas (inklusive barnomsorg och förskoleverksamhet). Sådana varningar, som även ska skickas avseende yrkesutövare med enbart svenska yrkes- Konsekvenser av utredningens förslag kvalifikationer, ska skickas till alla medlemsländer efter att beslut fattats. Kommissionen kan genom delegerade akter lägga fast närmare riktlinjer för hur varningsmekanismen ska fungera. I avvaktan på närmare riktlinjer, som kan beslutas genom direkt tillämpliga rättsakter, föreslår utredningen att varningsskyldigheten ska fullgöras av , och och sjukvård. En annan lösning kommer i konflikt med direktivets krav på att en varning ska skickas . Dessa myndigheter måste således utarbeta en rutin för att bevaka sådana ärenden som handlar om yrkesutövares rätt att fullt ut bedriva viss yrkesverksamhet. Systemet med varningar kräver bl.a. kontinuerlig uppföljning av ärenden som överklagas. Den gemensamma kontaktpunkten för tjänster som inrättades genom tjänstedirektivet har i lokaliserats till . Genom ändringsdirektivet klargörs att information om reglerade yrken och reglerade utbildningar ska finnas på den gemensamma kontaktpunkten för tjänster. Ändringsdirektivet kräver också, på samma sätt som tjänstedirektivet, att samtliga krav, förfaranden och formaliteter som krävs för att få utöva ett reglerat yrke (utom kompensationsåtgärder) ska kunna slutföras enkelt, på avstånd och elektronisk väg via den gemensamma kontaktpunkten. Det ställs alltså nya krav på vilken information som ska tillhandahålla via . Vidare krävs att användningen av den elektroniska förmedlingsfunktionen utökas till att omfatta verk- samhet enligt det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Det faktum att information om reglerade utbildningar även ska finnas på den gemensamma kontaktpunkten leder till en skyldighet för , Universitets- och högskolerådet samt Myndigheten för att förse med sådan information. Utredningen föreslår en förtydligad och i flera fall utökad roll för Universitets- och högskolerådet. Utöver att fullgöra rollen som rådgivningscentrum och behörig myndighet för det oreglerade yrket arkitekter, föreslår utredningen att rådet ska bistå behöriga myndigheter i bedömningen av utländska utbildningsrelaterade kvalifikationer, fullgöra rollen som samordnare, administrera ett nyinrättat råd för reglerade yrken samt ansvara för ett fungerande Konsekvenser av utredningens förslag informationsflöde i förhållande till kommissionen och de övriga medlemsstaterna. Det förtydligas att Universitets- och högskole- rådet i så stor utsträckning som möjligt ska lämna information till behöriga myndigheter eller rådgivningscentrum i andra länder om oreglerade yrken i samt förse yrkesutövare med sådana intyg som kan krävas i annat land över fullgjorda utbildningar i . I den mån yrkeskort kommer att aktualiseras för yrken som inte är reglerade i ska Universitets- och högskolerådet ansvara för att administrera dessa. Rådet bemyndigas även att meddela föreskrifter om yrkeskort avseende i oreglerade yrken, gemensamma utbildningsprinciper och utfärdande av intyg om utbildningsbevis. Skyldigheten för de behöriga myndigheterna att tillämpa yrkes- kvalifikationsdirektivet framgår av respektive sektorsförfattning och belastar därigenom respektive utgiftsområde. I allt väsentligt förändras inte förutsättningarna för myndigheternas tillämpning. Förtydliganden införs avseende möjligheten att utöva tillfällig verksamhet i , vilket bl.a. berör och . Krav på förhandsunderrättelse för tillfälliga tjänster tas bort avseende verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård och fastighetsmäklare, vilket berör och Fastighetsmäklarinspektionen. I praktiken torde dock det sistnämnda förslaget inte innebära någon större skillnad, då de berörda myndigheterna endast mottagit ett fåtal förhandsunderrättelser. Förhandsunderrättelser kan leda till en närmare granskning av yrkesutövarens kvalifikationer. En sådan närmare granskning får bestridas med allmänna medel, på samma sätt som varit fallet. Däremot har samtliga myndigheter utom en generell möjlighet att ta ut avgift från enskilda för ansökningar om legitimation och andra behörighetsbevis. Utredningen ser ingen anledning till att inte alltid ska kunna ta ut en motsvarande avgift från enskilda med utländska yrkes- kvalifikationer, på samma sätt som en avgift kan tas ut från enskilda med svenska yrkeskvalifikationer. Det saknas skäl för att Social- styrelsens verksamhet i detta avseende, till skillnad från övriga reglerade verksamheter, ska bekostas av allmänna medel. Konsekvenser av utredningens förslag föreslår därmed att även ska kunna ta ut en avgift. kostnader för att med allmänna medel handlägga ärenden om bedömning av utländska yrkeskvalifikationer kommer på så vis att minska. De avgifter som kan komma att bli aktuella för handläggning av eventuella yrkeskort ska i motsvarande mån vara rimliga och proportionella, och reflektera de kostnader som uppstår för förfarandet. Här kan kommissionen komma att i genomförande- akter förtydliga bl.a. hur betalning för yrkeskort ska erläggas. Behöriga myndigheter tillämpar direktivet och bedömer utländska yrkeskvalifikationer antingen genom att inhämta hjälp utifrån eller genom att ha byggt upp kompetens inom myndigheten för att bedöma utländska yrkeskvalifikationers motsvarighet med vad som krävs i . I så motto måste således resurser för denna verksamhet avsättas . Majoriteten av behöriga myndigheter torde finansiera verksamheten genom avgiftsuttagen medan utnyttjande av allmänna medel bör minska genom den föreslagna möjligheten att ta en avgift för bedömningsverksamheten. Utredningen föreslår att alla behöriga myndigheter ska vända sig till Universitets- och högskolerådet när det gäller bedömningen av utländska kvalifikationer som hänför sig till utbildning, oavsett nivå. Utredningens förslag innebär därigenom att den avgift som de behöriga myndigheterna kan ta ut från yrkesutövarna även bör täcka sådana kostnader som uppstår genom att Universitets- och högskole- rådet hörs. Det måste då beaktas att resurser för bedömnings- verksamheten avsätts inom respektive myndighet . Enligt utredningens uppfattning leder förslaget till ett effektivt utnyttjande av den kompetens Universitets- och högskolerådet upparbetat när det gäller att bedöma utländska utbildningar inom ramen för vidare studier i . Förfarandet är tänkt att basera sig på ett avgifts- system där Universitets- och högskolerådet beräknar uppskattad kostnad för hanteringen och debiterar de myndigheter som underställer rådet en förfrågan om bedömning. På så vis bidrar de behöriga myndigheterna med resurser i samma utsträckning som de utnyttjar rådets kompetens. Alternativet, att föreskriva en generell transferering av resurser mellan de inblandade myndigheterna, kan leda till överkompensation från de myndigheter med ett mycket litet antal ärenden i förhållande till de myndigheter som i större utsträckning kan behöva inhämta yttranden. Ett sådant alternativ kompliceras ytterligare av att kostnaden för myndigheternas bedöm- ningsverksamhet tycks variera beroende på vilken typ av yrkes- verksamhet det är frågan om. I vart fall varierar avgifterna för sådana Konsekvenser av utredningens förslag behörighetsbevis som krävs för att utöva reglerade yrken, även inom en och samma myndighet. Enligt utredningens bedömning bör ett avgiftsfinansierat system, administrerat av en myndighet som administrerar avgiftssystem, ge utrymme för flexibilitet avseende avgifternas storlek bland annat mot bakgrund av variationer i antalet ärenden. Förslaget att behöriga myndigheter ska inhämta Univer- sitets- och högskolerådets yttrande över utbildningsrelaterade yrkes- kvalifikationer torde således innebära en effektivisering av de behöriga myndigheternas handläggning, bl.a. eftersom de får en klart utpekad instans att vända sig till för att värdera utländska utbildningar och därigenom inte längre behöver vare sig upprätthålla eller bygga upp en egen kompetens, eller upphandla sådan kompetens när behov uppstår. Att samla hanteringen av bedömningen av utländska utbildnings- relaterade kvalifikationer till en instans torde möjliggöra ett mer effektivt utnyttjande av befintliga resurser än vad som är fallet med dagens lösning, där samtliga behöriga myndigheter, med undantag för , var för sig har denna uppgift. Utredningen bedömer därför att det föreslagna systemet med en centralisering av bedömning av utländska utbildningsrelaterade kvalifikationer totalt sett innebär en lägre kostnad än vad som är fallet med dagens decentraliserade system samt att de administrativa kostnader som uppstår som en följd av att medel ska överföras från de behöriga myndigheterna till Universitets- och högskolerådet ryms inom denna besparing. Behöriga myndigheter kan med denna lösning koncentrera befintliga resurser till de övriga villkor som kan gälla för att tillerkännas rätt att utöva ett reglerat yrke i . I den mån myndigheterna arrangerar eller uppdrar åt annan att anordna lämplighetsprov kan en skälig avgift för verksamheten inhämtas. Skyldigheten att förse kommissionen med statistik finns , men genom betänkandet förtydligas vilka uppgifter myndig- heterna ska förse Universitets- och högskolerådet med. Det torde i vissa fall kräva en översyn över befintliga ärendehanteringssystem för att underlätta framtagande av efterfrågad statistik. De behöriga myndigheterna åläggs en skyldighet att delta i det informations- och erfarenhetsutbyte som föreslås ske inom ramen för Rådet för reglerade yrken. I enlighet med direktivets krav ska de behöriga myndigheterna samarbeta med rådgivningscentrumet, dvs. Universitets- och högskolerådet. Detta erfarenhets- och infor- mationsutbyte syftar i praktiken till att underlätta myndigheternas tillämpning och tolkning av systemet och får anses rymmas inom befintliga ramar. Konsekvenser av utredningens förslag De behöriga myndigheterna ska förse med olika typer av information om sina yrken. Bland annat ska de lista vilka handlingar som krävs för en komplett ansökan och bistå vid utformande av elektroniska ansökningsformulär. Utredningen bedömer att denna information i många fall redan finns tillgänglig på respektive myndighets webbplats och att det i den mån information eller ansökningshandlingar behöver kompletteras så kan de kostnader som uppstår rymmas inom befintliga ramar. På samma sätt som för de existerande behöriga myndigheterna följer det av yrkeskvalifikationsdirektivet att direktivet måste tillämpas för sådan yrkesverksamhet som är att anse som reglerad. Utredningen anser att ett antal ytterligare yrkesverksamheter är att betrakta som reglerade i yrkeskvalifikationsdirektivets mening, och därmed att tillkommande myndigheter är att anse som behöriga och därigenom skyldiga att tillämpa direktivets regelverk. Hos myndigheter som inte betraktats som behöriga myndigheter enligt yrkeskvalifikationsdirektivet kan en kostnad komma att uppstå till följd av utredningens förslag om att de ska omfattas av regelverket. Det är oklart i vad mån de yrkesverksamheter som utredningen identifierat som reglerade, t.ex. rovdjursinventerare eller sakkunnig kulturvärden, kommer att leda till något större inflöde av ansökningar om erkännande av utländska kvalifikationer. För vissa av de tillkommande yrken som identifierats finns det uppgifter om hur många yrkesutövare som är verksamma i , men det saknas uppgifter om hur många av dessa som har utländska kvalifikationer. För vissa av de tillkommande yrkena finns det inget system för förhandsgodkännande av yrkeskvalifikationerna. Genom utred- ningens förslag införs för dessa yrken en rätt för yrkesutövaren eller dennes arbetsgivare att trots det kunna begära den behöriga myndighetens prövning av om de utländska kvalifikationerna upp- fyller de svenska kraven. För yrken som reglerats genom att det ställs krav på certifiering eller genom att det ställs krav på den tillsvidareanställda perso- nalens kvalifikationer för att företaget de jobbar på ska kunna ackrediteras, så har de behöriga myndigheterna inga större löpande kostnader i anslutning till kontrollen av om yrkesutövarna Konsekvenser av utredningens förslag Kontrollen av om t.ex. kompetenskraven är upp- fyllda utförs av certifieringsorgan och Swedac som tar ut avgifter från de enskilda yrkesutövarna som vill bli certifierade respektive från företaget som ansöker om ackreditering. Enligt utredningens förslag kommer de behöriga myndigheterna för dessa yrken dock att tvingas delta aktivt i processen. Det är nämligen de behöriga myndigheterna som ska bedöma hur de utländska kvalifikationerna ska värderas. Skulle dessa behöriga myndigheter finansiera denna nya uppgift genom att ta ut en avgift från alla yrkesutövare som har utländska kvalifikationer skulle dessa yrkesutövare behöva betala två avgifter, en för att få sina kvalifikationer erkända och en avgift till för att erhålla certifieringen. Utredningen anser att det vore olyckligt om just dessa yrkesgrupper skulle drabbas av dubbla avgifter för att få tillträde till yrket. Utredningen anser därför att de behöriga myndigheter som ansvarar för yrken reglerade på detta sätt bör bedöma utländska kvalifikationer utan att ta ut en avgift. Eftersom utredningen inte har kunnat identifiera hur många av de yrkesutövare som är verksamma i inom berörda yrkesverksamheter som har utländska yrkeskvalifikationer är det svårt att uppskatta hur många ansökningar till de behöriga myndig- heterna som kan komma att handla om en prövning av utländska yrkeskvalifikationer. Det finns anledning att följa utvecklingen inom detta område och om det visar sig att bedömningsverksam- heten får en sådan omfattning att den inte ryms inom befintliga ramar bör det övervägas om en avgiftsfinansiering även ska införas för något av de tillkommande yrkena. Den ökade administration som kan bli följden av att myndig- heterna blir behöriga enligt yrkeskvalifikationsdirektivet, bl.a. avseende statistikrapportering, uppdatering av information till , och deltagande i Rådet för reglerade yrken, torde enligt utredningens bedömning rymmas inom befintliga ramar. Myndigheter ansvariga för varningsmekanismen och information En nyhet i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet är införande av varningsmekanismer. Utredningens förslag när det gäller införande av varningssystemet för veterinärer och yrkes- verksamma inom hälso- och sjukvård respektive undervisning av barn (inklusive barnomsorg och förskoleverksamhet) kommer att Konsekvenser av utredningens förslag leda till att de berörda ansvarsnämnderna måste upparbeta en rutin för att bevaka ärenden fortlöpande och uppdatera information i . utvecklas och tillhandahålls av kommissionen. Kommers- kollegium erbjuder stöd avseende systemets användning. I prak- tiken innebär proceduren att ansvarsnämnderna ska aktivera en varning avseende ett redan fattat beslut (och eventuella föränd- ringar avseende beslutet) i en för ändamålet upprättad modul i . har fattat beslut om återkallande av legitimation eller begränsning/återkallande av förskrivningsrätt i knappt 70 fall.1 har endast återkallat en legitimation och även och sjukvård återkallade endast en legitimation . samt för och sjukvård får den nya uppgiften anses kunna rymmas inom befintliga ramar, eftersom det rör sig om så få fall. För medför den högre ärendemängden, i kombination med att varningarna ska skickas efter det att ett beslut fattats, att utredningen bedömer att Hälso- och sjuk- vårdens ansvarsnämnd bör erhålla ytterligare medel för att kunna hantera den administration varningssystemet medför. Den IMI-modul som ska användas för dessa varningar har ännu inte tagits fram och det är oklart exakt hur omfattande information som måste läggas in i varje ärende. Det är därför svårt att bedöma exakt hur mycket merarbete varningsmekanismen kommer att innebära för nämnden. Baserat på den information som finns uppskattar utredningen att bör tillföras medel motsvarande 0,25 årsarbetskrafter för att täcka de ökade kostnader varningsmekanismen för med sig. Utredningen bedömer att de utbildningsinsatser som , i sin roll som nationell IMI-samordnare, kan komma att behöva genomföra avseende de nya behöriga myndig- heterna och ansvarsnämnderna ryms inom befintliga ramar. kommer att behöva tillföra en stor mängd information till den gemensamma kontaktpunkten för tjänster. Denna ska bland annat innehålla information om samtliga reglerade yrken, kontaktuppgifter till behöriga myndigheter och information om samtliga reglerade utbildningar. 1 Verksamhetsredogörelse , . Konsekvenser av utredningens förslag denna information från de behöriga myndigheterna och de tre myndigheterna med ansvar för reglerade utbildningar. Därutöver ska den befintliga elektroniska förmedlingsfunktionen även kunna användas för att ansöka om tillträde till de yrken som reglerats i . själva bedömer att den tillkommande informationen kan läggas till i den befintliga strukturen. Även om inte själva kommer att vara tvungna att ta fram informa- tionen så medför ändå uppgiften att all information ska struktureras och rent faktiskt tillföras kontaktpunkten. För att denna information ska kunna hållas uppdaterad uppkommer även en löpande kostnad. Efter kontakter med bedömer utredningen att uppstarts- kostnaderna motsvarar 0,5 årsarbetskrafter, vilket verket bör tillföras . För den löpande förvaltningen därefter bör verkets anslag ökas med medel motsvarande 0,25 årsarbetskrafter. Sammantaget bedömer utredningen att respektive bör tillföras 0,25 årsarbets- krafter vardera för den ökade administration som uppstår till följd av utredningens förslag och direktivets nya krav. bör dock anslagsökningen till i stället uppgå till mot- svarande 0,5 årsarbetskraft. De relativt sett blygsamma kostnader som uppstår till följd av direktivets genomförande i detta avseende bör kunna rymmas genom omprioriteringar av de medel som står till regeringens förfogande inom området. Universitets- och högskolerådet är kontaktpunkt enligt det ursprung- liga yrkeskvalifikationsdirektivet, en verksamhet som genom ändringsdirektivet döps om till rådgivningscentrum. Utredningen förtydligar att sådana ansvarsområden som får anses följa av uppgiften som rådgivningscentrum, nämligen att bistå utländska myndigheter med information om oreglerade yrken och enskilda med sådana intyg som kan krävas i annat land över svenska utbildningar, ska utföras av Universitets- och högskolerådet. Såvitt utredningen erfar har rådet utfört dessa uppgifter såsom kontaktpunkt. På det stora hela innebär utredningens förslag att ansvaret för de uppgifter som Universitets- och högskolerådet utför formaliseras, bl.a. vad gäller inrapportering av statistik. I andra avseenden innebär utredningens förslag att helt nya uppgifter tillkommer. Konsekvenser av utredningens förslag Bedömningar avseende utländska yrkeskvalifikationer Universitets- och högskolerådet föreslås bistå samtliga behöriga myndigheter i bedömningen av utländska kvalifikationer som härrör från studier i någon form. Konkret kommer denna uppgift att bestå i att utifrån de väsentliga kraven för ett visst yrke bedöma om de utländska kvalifikationerna motsvarar dessa krav. Det är de behöriga myndigheterna som ansvarar för att fastställa vilka de väsentliga kraven är för respektive yrkesverksamhet. Utredningen föreslår att denna verksamhet finansieras genom ett avgiftssystem.