sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Omslagsbild: , medlem i Lilla Kommissionen, programmerar robotar på robotlaboratoriet på Kungliga Tekniska . I Lilla Kommissionen sitter också , , , , Juhán , Armik Khosrovian och . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, , med uppgiften att verka för att målet i den it-politiska strategin It i människans tjänst – en digital agenda för uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). förordnades , professor vid KTH, som ordförande. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2013:108) för . Genom beslutet ska kommissionen, utöver det ursprungliga uppdraget, även admi- nistrera det frivilliga regionala signatärskapet samt ta över den administrativa funktionen för Användningsforum. Till experter förordnades chefen , projektledaren , chefen , verkställande direktören , säker- hetschefen , chefsstrategen , kommunikatören , konsulten , civilekonomen , chefen , verkställande direktören och doktoranden . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades som sekrete- rare fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades till tillförordnad huvudsekreterare fr.o.m. . Enligt direktiven ska slutredovisa arbetet . Delbetänkanden, där analys av utvecklingen, eventuella förslag till åtgärder samt övrigt arbete enligt uppdraget redovisas, ska lämnas . Det första delbetänkandet, En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) överlämnades i enlighet med tilläggs- direktiv (dir. 2012:122) som regeringen fattade beslut om . överlämnar härmed sitt andra del- betänkande, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande ....... 1.5.1 Visa på digitaliseringens möjligheter och kommunicera den digitala agendan ............................. Internationella index och omvärldens insatser ............... 2.1.1 Internationella index och rankningar i urval ............... 2.1.2 Länder som leder utvecklingen – sammanfattat ......... 2.2Relation mellan internationella index och den digitala 2.3 Relevanta internationella index och deras rankningar ........... 2.3.1 Digital agenda scoreboard – fokus på 2.3.2 Digital Economy Rankings – med fokus på världens största ekonomier........................................... 2.3.3ICT Development index – rangordning av länder utifrån tillgång, användning och kunnande inom Network Readiness Index – med fokus på länders utveckling och användning av it ................................... The Web Index – en värdering av webbens bidrag till utveckling och mänskliga rättigheter i världen ...... Internationella exempel på digitaliseringens möjligheter ...... Skola och undervisning................................................. Öppna data för ökad insyn och transparens ............... Nya företag och internetekonomin (Digitala Den digitala agendans sakområden – utvecklingen och Analys av utvecklingen inom sakområdena ............................ E-tjänster och information som grund för Entreprenörskap och företagsutveckling .................... Vård och omsorg........................................................... Skola och undervisning................................................. Tillgång till kultur ......................................................... Internet i och globalt ....................................... 3.1.15 Robust elektronisk kommunikation............................ Forskning och innovation ............................................ It för miljön................................................................... Frihet på nätet............................................................. 3.1.22 It för global utveckling............................................... Uppföljning av insatser i den digitala agendan..................... Resultat av uppföljningen .......................................... Arbetet med de regionala digitala agendorna ............... Framtagandet av agendorna................................................... Samtliga län har anslutit sig till arbetet med regionala digitala agendor........................................... Länen har valt att organisera arbetet på olika sätt .... Arbetet leds vanligen av personer från organisationer med regionalt tillväxtansvar .............. Nära samverkan mellan de regionala aktörerna ........ Förankring av agendorna är en framgångsfaktor...... Förhållandet till annat regionalt strategi- och Agendornas innehåll och inriktning ..................................... Formerna för agendorna skiljer sig åt ....................... Regionala behov påverkar delvis länens Den nationella digitala agendan har utgjort en Infrastruktur och e-tjänster har prioriterats i Mobilisering, samsyn och samverkan ........................ Framgångsfaktorer och utmaningar för uppmärksammas inom skola och undervisning Argument för it i skola och undervisning............................. 5.3Lilla kommissionens betraktelser om mobila it-enheter i 5.4 Skolans styrning och organisation ........................................ 5.5 Lägesbilden i svensk skola ..................................................... Infrastruktur och it-användning ................................ 5.5.3 Användning av it i undervisning och lärande ............ Kompetens och kompetensutveckling ...................... 5.5.5 Organisation, ledarskap och vision ............................ 5.5.6 Nätbaserad undervisning i grund- och 5.6Digitaliseringens betydelse för inlärning – aktuell 5.6.3 Formativ och summativ bedömning.......................... 5.7 It i den högre utbildningen .................................................... 5.7.1 MOOC:s och andra distansstudier............................ Digitaliseringen av campusutbildningar .................... Högskolepedagogik och it.......................................... 5.8.1 Förändringar i läroplanerna och kursplanerna .......... 5.8.2 Lyft lärares och skolledares digitala kompetens ....... 5.8.3 Ökad kunskap om effekterna av digitala inslag i It är en central del av vårt samhälle och påverkar och stödjer människor i alla åldrar och livssituationer. Den digitalisering av våra samhällsfunktioner som vi ser innebär genomgripande förändringar långt bortom själva tekniken. Trots att frågorna är viktiga för alla lyser den politiska debatten med sin frånvaro. It kan ge svar på och förslag till lösningar inom en mängd politikområden, som skola, arbetslöshet, integration och välfärd, men nämns sällan i partiledardebatter eller valtal. Debatten reflekterar inte heller den potential eller det inflytande som digitaliseringen har. spår att det 2015 kommer saknas fler än 900 000 it-arbetare som behövs för att ska kunna behålla sin position i världen. Rätt väg är dock inte att bara öka antalet utbildningsplatser. Antalet sökande till it-utbildningar är redan nu så lågt att man riskerar att ta in studenter som inte klarar av att slutföra utbildningen. Därför behöver vi göra mer för att öka intresset för it, både generellt och som ett utbildningsämne. Nära hälften av tvååringarna har provat att använda internet och har världens högsta andel it-användare i alla åldrar. It måste också bli en naturlig del av utbildningarna från förskola till hög- skola. Det kräver både en utveckling av lärarkår och skolledningar och en förändrad it-pedagogik. It är inte den enda faktorn för att utveckla skolan, men en viktig del i en nödvändig förändring. Årets delbetänkande levererar konkreta förslag inom ett område: it i skolan. Min förhoppning är att de förslag som presenteras i detta delbetänkande ska kunna bidra till att erbjuda både flickor och pojkar i skolan en ljusnande framtid. är bäst i världen på digital delaktighet. är närmare en miljon svenskar inte aktiva it-användare då de säger sig vara ointresserade. Användbarhets- och tillgänglighetsproblem kan bara förklara en del av detta utanförskap. Att förstå hur it fungerar är centralt för stora delar av arbetslivet och för att man ska kunna vara en aktiv medborgare. Kan vi visa på nyttan av it för alla finns många samhällsvinster att göra. Andelen kvinnor inom it-området är oförsvarbart låg. Det bidrar till ett ojämlikt samhälle och har även en negativ inverkan på kvaliteten i utvecklade produkter och tjänster. It-branschen i stort är medveten om problemet och efterfrågar fler kvinnliga med- arbetare. förmår inte utbildningar att rekrytera med tillräcklig könsbalans, något som befäster den befintliga situationen. Det krävs en förändring av hela utbildningssystemet, både vad avser utbud och pedagogik, för att successivt bidra till en förändrad situation. Obalansen börjar inte i högskolan. Många tillbringar hela eller större delen av sin arbetstid i en digital miljö. Användbarhetsproblem gör att många upplever otillräcklighet och stress, att man inte utnyttjar sin fulla potential och att arbetet blir monotont och stillasittande. Att förbättra den digitala arbetsmiljön leder både till ökad effektivisering och till ett hälsosammare, roligare arbetsliv. Digitaliseringen är en del av livet, allt svårare att skilja ut. Digi- taliseringen är ingenting som står bredvid eller som konkurrerar med andra satsningar, något som man ibland kan få intryck av i debatten. Tvärtom bidrar en inkluderande och medveten it-använd- ning till positiv förnyelse och större nytta. Vi har bara sett början på digitaliseringens möjligheter. eftersträvar ett öppet och inkluder- ande arbetssätt. lanseras där våra data om den svenska digitaliseringen finns tillgängliga för alla. Jag hoppas att det ska väcka engagemang som kan bidra till mitt och Digitaliserings- kommissionens fortsatta arbete, mot att definiera vägen för fram- tidens it-politik, med fokus på att bidra till en ny digital agenda för . Vi redovisar i det här delbetänkandet en genomgång av inter- nationella index och dess beståndsdelar, samt position i dessa internationella jämförelser. Vidare ger vi en bild av utveck- lingen inom den digitala agendans1 samtliga 22 sakområden. Den bilden baseras på ett antal nyckelindikatorer som har valts ut för varje sakområde. Vi redovisar också resultatet av uppföljningen av de insatser som regeringen presenterade i den digitala agendan. Inom ramen för genomförandet av den digitala agendan har länsstyrelser, landsting och samverkansorgan inbjudits att ingå ett regionalt signatärskap genom att skriva under en frivillig avsikts- förklaring. Signatärskapet innebär att länen ska verka för att ta fram regionala digitala agendor. Vi presenterar här en genomgång av hur det arbetet fortskrider. I delbetänkandet uppmärksammas särskilt ett av den digitala agendans sakområden: Skola och undervisning. en fördjupad lägesgenomgång och ett antal förslag som på olika sätt syftar till att öka de digitala inslagen i den svenska grund- och gymnasieskolans undervisning. Parallellt med det här delbetänkandet lanserar vi också webb- platsen . Där har vi samlat alla våra uppgifter om indikatorer, insatser och aktörer på ett lättillgängligt sätt, för att vara öppna med våra data och ge möjlighet för andra att göra komplet- terande analyser utifrån vårt material. Internationella index och omvärldens insatser Det it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det är ett relativt mål. För att bedöma måluppfyllnaden behöver utveckling därför 1 It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr. 2011/342/ITP). värderas i förhållande till omvärlden, både på en övergripande nivå och inom specifika delområden. Ett sätt att göra det är att använda internationella index och rankningar som mäter digitalisering. Ett index är vanligen en bred bedömning som väger samman många olika förmågor. Det innebär att även om ett land sammanlagt presterar väl så finns områden där man relativt sett har en svagare ställning. har en mycket stark position i internationella jämförelser och har i flera fall rankats i topp. I de senaste rankningarna låg som enda land bland de tre högst rankade på de viktigaste indexen som mäter digitaliseringen i världen. De främsta ländernas posi- tioner i rankningarna är stabila och skillnaderna mellan länderna är över lag små. Statistik och index har i regel en viss eftersläpning. Att samla in och sammanställa data till internationellt jämförbara resultat tar tid. Resultaten i ett index kan alltså vara effekter av insatser långt till- baka i tiden. Därför lyfts också några aktuella exempel på andra länders insatser kring digitaliseringens möjligheter. En inter- nationell utblick kan hjälpa till att fånga upp det som sker och ge perspektiv till vad vi gör nationellt för att flytta fram position- erna. Det existerar många delförklaringar till varför varit så framgångsrikt inom digitalisering. Relativt andra politik- områden finns dock färre och sämre modeller för hur framgång som it-nation bäst förklaras. Det gör det svårt att på ett välgrundat sätt säga hur vi bäst lägger grunden för också framtida framgångar. Den digitala agendans sakområden – utvecklingen och insatserna De indikatorer som valt ut tillsam- mans med berörda aktörer presenteras i kapitel 3. Bilden är att utvecklingen och position är bra inom flera av den digitala agendans sakområden. ligger efter på en del områden. Vi kan konstatera att på allt fler enskilda indika- torer är ensamt om att prestera väl. I flera fall har vi nått så pass höga nivåer att tillväxttakten avtar eller stagnerar medan andra länder fortsätter att utvecklas. Digitalt innanförskap är ett område där har en relativt stark ställning. Tillsammans med och har vi haft minst andel ser vi att 1,1 mil- joner svenskar , med största andelen i befolkningen , fortfarande inte använder internet. Övriga områden där har en god utveckling är bland andra Offentlig förvaltning (e-förvaltning), It för global utveckling, Forskning och innovation samt Digital kompetens, där åtminstone breddkompetensen är mycket hög i , men där professionell it-kompetens saknas i större utsträckning än i andra länder. Bredbandsområdet visar på goda resultat om man ser till bastjänster, men i rankningar avseende tillgång till snabbare uppkopplingshastigheter hamnar längre ned. Flera av den digitala agendans sakområden innefattar i sin tur delområden. Det gör att bilden av utvecklingen inom ett och samma sakområde kan variera beroende på vilket delområde som fokuseras. Ett område som i sin helhet ser ut att ligga något efter omvärlden är våra företags digitalisering av den egna verksamheten. Inom sakområdet Skola och undervisning noterade vi redan i vårt förra delbetänkande att tillgången till teknik är god, men att användningen av densamma är sämre. Det framgår att använd- ningen av it i skolan i på flera områden ligger på en genom- snittlig EU-nivå. För vissa sakområden finns väldigt få eller inga indikatorer som går att jämföra med omvärlden. Det blir då svårt att bedöma i vilken utsträckning det it-politiska målet uppnåtts. Områden där få eller inga indikatorer med internationell jämförbarhet har kunnat identifieras är till exempel Jämställdhet, It för miljön och Internet i och globalt. Indikatorerna visar att vi har en låg andel kvin- nor som utbildar sig för och verkar inom it-relaterade yrken. Det är en andel som inte rört sig mycket , och rentav i vissa fall gått åt fel håll, med undantag för andelen kvinnor på styrelseposter i börsnoterade it-bolag. När det gäller It för miljön ser vi en mer positiv utveckling bland de statliga myndig- heterna jämfört med den privata sektorn. Vad gäller uppföljningen av insatser i den digitala agendan kon- staterar vi i likhet med vårt förra delbetänkande att de är breda och övergripande. Många insatser pågår fortfarande och är utformade som löpande verksamhet utan slutdatum. Genomförandet av den digitala agendan går enligt plan. Ett stort antal insatser där slutdatum har gått att fastställa är avslutade. Många kommer att avslutas . Av runt 170 identifierade insatser är det endast en handfull som ännu inte påbörjats. Tio stycken sakområden har identifierats inom vilka någon form av strategi finns framtagen som bedöms särskilt relevant ur den digitala agendans perspektiv. Där sådana strategier finns är förut- sättningarna goda att aktörer aktivt förhåller sig till en sakfrågas utveckling och de insatser som kan vara nödvändiga att vidta för att åstadkomma en positiv utveckling. Arbetet med de regionala digitala agendorna undertecknade de sista tre länen avsiktsför- klaringar om att ta fram regionala digitala agendor. Samtliga län har därmed signerat avsiktsförklaringar, och i några fall har agendor också antagits. Av de län som ännu inte antagit sina agendor upp- skattar det stora flertalet att de kommer att kunna göra det . En bred förankring av agendan hos berörda aktörer är en viktig framgångsfaktor för att kunna göra skillnad. I många län uppfattas kommunerna vara de viktigaste aktörerna i arbetet. Detta gäller särskilt för sakområden som skola, omsorg och kultur, men även vad gäller infrastruktur- och e-förvaltningsfrågor. I ungefär hälften av länen bedöms företag och akademi aktivt engageras i arbetet. I ungefär en fjärdedel av länen bedöms olika folkbildningsförbund engageras aktivt. Åtta av 21 län kan inte ange strategiska områden eller områden som särskilt har prioriterats i arbetet med deras respektive agendor. Av resterande län framgår att i stort sett samtliga har valt att inkludera områdena hälsa, infrastruktur och e-tjänster (offentlig förvaltning). Infrastruktur utmärker sig som det enskilt mest prio- riterade området. E-tjänster, hälsa eller skola har prioriterats i mellan av länen. I de flesta fall har den nationella digitala agendan utgjort en utgångspunkt och inspiration för arbetet med de regionala digitala agendorna. De län som har lagt tonvikt vid infrastrukturfrågor i arbetet lyfter fram den nationella bredbandsstrategin som viktig för deras arbete. Bland de län där hälsofrågan har varit framträdande lyfts den nationella e-hälsostrategin med tillhörande handlings- planer fram som viktiga utgångspunkter för arbetet. kommuner och landstings (SKL) strategi för eSamhället har utgjort en särskilt viktig referens för många av de regionala processerna, inte minst för att strategin anses innehålla tydliga mål som redan utgör relevanta utgångspunkter för det regionala och lokala arbetet och som därmed är enkla och relevanta att ta med i den regionala digitala agendan. Länen uppger att delar av implementeringsarbetet av de regionala digitala agendorna kommer att ske i projektform. Representanter för arbetet har i detta sammanhang angett att det kan finnas en risk att implementeringsarbetet inte kommer igång fullt ut efter det att agendorna har antagits. Orsaken som uppges är resursbrist. Digitaliseringens möjligheter behöver uppmärksammas inom skola och undervisning Skolan rustar barn och ungdomar för framtiden. genom- syrar it stora delar av vårt samhälle, en utveckling som kommer att fortsätta. För att kunna verka och fungera i dagens och framtidens samhälle behövs både en förmåga att hantera digitala verktyg och en mer teoretisk förståelse för vad det digitala är och vad som krävs där. Med hjälp av it kan svensk skola och undervisning öka verk- samhetens innovativa förmåga och kvalitet i att förmedla relevanta kunskaper till dagens och morgondagens ungdomar. Ökade inslag av it i undervisningen bedömer vi kan främja flickors intresse för it och bidra till att minska snedrekry- teringen till högre utbildningar med it-inriktning. I förlängningen kan det bidra till att minska den skeva könsfördelningen inom it- branschen. kan större inslag av it-pedagogik också bidra till att lösa det stora jämställdhetsproblemet i svensk skola, pojkar- nas allt försämrade resultat. Mycket tyder på att pojkar lär sig läsa och skriva snabbare med it-hjälpmedel, vilket också bidrar positivt till hela den fortsatta skolgången. Läroplanerna är ett centralt styrdokument i sammanhanget. Trots att läroplaner och kursplaner blivit tydligare ifråga om betydelsen av att föra in ett digitalt perspektiv och digitala tekniker i undervis- ningen så saknas motsvarande formuleringar i kunskapskraven. Tillgången till datorer och annan it-utrustning har stadigt för- bättrats i den svenska skolan. kartläggning visar att antalet datorer ökat kraftigt. Jämfört med 2008 då den förra mätningen gjordes, har antalet elever per dator i nästan halverats. Det är i genomsnitt 3,1 elever per dator i den kom- munala och 2,4 elever per dator i fristående grundskolor. I de skolor som har lägst datortäthet i 2012 går det 11,5 elever per dator jämfört med en elev per dator i de bäst utrustade grundskolorna. I andra under- sökningar visas att elever i förortskommuner till storstäder har bäst tillgång medan elever i mindre orter och i glesbygd har sämst till- gång till en egen dator. Enligt PISA-undersökningen 2009 var bland de länder i som hade störst skillnad i datortäthet mellan olika skolor. ligger i topp när det gäller tillgången till teknik, men hamnar ändå efter i användningen av den. och vissa länder i förändrar, moderniserar och internationaliserar utbildnings- systemen med påtagliga effekter i skolor och universitet vad beträffar tillgång till och kostnader för utbildning och undervisningsrutiner. Svensk utbildning och i förlängningen vårt näringsliv och ekonomi riskerar att tappa i konkurrenskraft gentemot de delar av världen som kraftfullt och systematiskt investerar i utbildningsväsendets digitalisering. Med en ökande mängd datorer i skolan förbättras möjligheterna att använda utrustningen i lärandet. Den bild som framträder ur undersökningarna visar emellertid att användningsgraden i den svenska skolan är ungefär densamma som genomsnittet inom EU. Detta trots att i många avseenden har bättre förutsättningar än de flesta länder. Användningsformerna tycks inte heller ha för- ändrats nämnvärt . tycks datorerna främst användas till att skriva, söka information och i någon mån göra pre- sentationer. Även om det förekommer mer avancerad it-använd- ning är den ännu så begränsad att den inte får genomslag i statistiken. Den internationella utvecklingen i läroplansfrågor följer två spår. Det ena är ett ökat fokus på kompetenser, då många länder uppfattar att de grundläggande kunskaperna som skolan koncentrerat sig på inte är tillräckliga för att möta de omfattande krav som ställs i dagens globala ekonomi. Det andra är att intro- ducera programmering som ett eget ämne i , vilket syftar till att ge eleverna grundläggande kunskaper för att kunna hantera sin digitala vardag och kunna behärska sina digitala verktyg, i motsats mot att bli behärskad av dem. av grundskolorna och av gymnasie- skolorna har en internetbaserad plattform för samarbete mellan lärare och elever. En stor andel skolor har, utöver digitala läromedel och andra pedagogiska verktyg, någon form av it-stöd för att hantera planering, bedömning och dokumentation av elevernas kunskaps- utveckling, elevuppgifter, frånvaro samt kommunikation med elever Lärarna uppger att det är helt avgörande att de har tillgång till it-system för att på ett effektivt sätt kunna bedriva sitt arbete. Men man uppger också att systemen behöver förenklas, göras mer användbara och tillgängliga. Många lärare anser att de har behov av kompetensutveckling.