sou · H2B338 · 2014-06-05 00:00:00 — Den ökade internationella kon- kurrensen ställer krav på företagens fortsatta anpassning och effekti- visering men också på en utvecklad företagsledning. Fortsatt strukturutveckling kan vara nödvändig för en effektiv och kon- kurrenskraftig produktion. Företagen och näringen har ansvaret för att säkerställa hög effektivitet och kostnadsmedvetande i produktionen och en långsiktigt konkurrenskraftig företagsstruktur. Företagsledning, entreprenörskap och attityder till affärsmässigt företagande behöver utvecklas. Rådgivningen och andra organ knutna till näringen bör kunna stödja företagen i detta arbete. Nya drifts- och företagsformer behöver utvecklas inom lant- bruket som stöder investeringar, förbättrar kapitalförsörjning och skapar förutsättningar för långsiktigt starka företag inom sektorn. Hinder för en utveckling av produktionen i områden med sämre naturgivna förutsättningar för jordbruk och trädgårdsnäring behöver belysas. Jordbruks- och trädgårdsnäring samt livsmedelsförädling agerar på en global marknad med ökad konkurrens. Det ställer krav på en ökad marknadsorientering, innovation och effektivitet i hela värde- kedjan av produktionen. Företag och producenter behöver utveckla tydliga marknads- strategier för olika produkter, kunder och marknadssegment och därigenom bygga starkare relationer i hela livsmedelskedjan. Ökad konkurrens inom livsmedelshandeln innebär krav på ständig produktutveckling och innovation hos producenterna. Svenska livsmedel måste ha tydliga mervärden också i smak och kvalitet för att kunna konkurrera på en marknad med alltmer kvalitetsmedvetna konsumenter. Etablerade nätverk bör utgöra basen för att främja svenska livs- medel i offentlig konsumtion, restaurang och i besöksnäring. Behovet av särskilda främjandeinsatser för ökad export utöver pågående insatser behöver belysas. En utgångspunkt bör vara att de svenska företagen inom jordbruk och trädgårdsnäring har villkor och regler som är i paritet med kon- kurrentländerna. För att nå målen i lagstiftningen på ett effektivt sätt bör en ökad flexibilitet och dialog med företagen eftersträvas. Grunden för samhällets styrning är den gemensamma lagstift- ningen i EU. Nationella regler och krav som går utöver den gemensamma nivån bör vara väl motiverade och noga prövas eftersom de riskerar att verka negativt på företagens kostnader och konkurrenskraft. Befintliga och nya regler behöver systematiskt utvärderas från ett företags- och konkurrenskraftsperspektiv. Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att ge frågan prioritet i det pågående förenklingsarbetet i förvaltningen. Exempel på områden som bör granskas ur ett konkurrenskraftsperspektiv är nationell tillämp- ning och godkännande av växtskyddsmedel. Även den nationella djurskyddsregleringen bör kunna ges prioritet i detta samman- hang. Samhällets styrning och reglering av produktionen och före- tagens villkor ska vila på vetenskaplig grund och vara evidens- baserad. Myndigheternas tillämpning av reglerna i kontroller, information, handläggningstider och bemötande är också viktiga faktorer för att stödja företagens utveckling. Kunskap, forskning och innovation Forskning, innovation och utbildning utgör grunden för ökad pro- duktivitet, tillväxt och utveckling men också för att kunna möta samhällsutmaningar . Pågående kartläggning visar att det finns brister i det kunskaps- och innovationssystem som ska stödja jordbrukets- och trädgårdsnäringens företag men även livsmedels- företagens utveckling. Ett modernt kunskaps- och innovationssystem som stöder ökad produktion, konkurrenskraft och värdeskapande inom jord- bruks- och trädgårdsnäring och livsmedelsföretag. Utvecklad samverkan med näringens företag och organisationer i forskning, utveckling, innovation och kunskapsspridning till företag och producenter. Säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjning till framtidens företag och industri samt öka attraktivitet i arbete och före- tagande inom jord- och trädgårdsbruk och livsmedelsföretag. 7.5Genomförande, ansvar och roller En samlad strategi bör utgå från en gemensam målbild och bygga på samverkan och delat ansvar för åtgärder mellan berörda aktörer: näringen, staten, förädlings- och livsmedelsföretag, handel och konsumenter, forskning och utbildning m.fl. Strategin utgår från det ansvar som näringen och de enskilda företagen i grunden har för produktionen, som ska ske på marknadens villkor med utgångs- punkt i konsumenternas och medborgarnas efterfrågan. Statens roll handlar om på att säkerställa goda villkor och förutsättningar för produktionens tillväxt och värdeskapande i samhället. Genomförandet av en samlad strategi kan ställa krav på en koor- dinerande funktion för att samordna, följa och utvärdera åtgärder som genomförs av olika aktörer. Redan nu kan konstateras att system behöver utvecklas för regelbunden och systematik upp- följning och rapportering av näringens tillväxt, lönsamhet och utveckling. Utredningen kommer att återkomma kring de närmare formerna för detta i slutbetänkandet. Utredningens fortsatta arbete kommer att inriktas på att fördjupa kunskapsunderlag och analyser inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som redovisats ovan. En utvecklad strategi med förslag till operativa åtgärder samt förslag till genomförande kommer att redovisas i utredningens slutbetänkande . delbetänkande En strategi för till- växt och värdeskapande ger en överblick över läget för svenskt jordbruk och svensk trädgårdsnäring. Betänkandet ger – i synner- het med tanke på den korta tid som stått till förfogande - ett gott underlag för utredningens huvuduppgift att föreslå åtgärder, som leder till ökad konkurrenskraft för näringarna. Några påpekanden bör dock göras: Det är svårt att göra förutsägelser – i synnerhet om framtiden konstaterade redan fysikern . Detta konstaterande görs också i betänkandet, vars huvudscenario utgår från /FAO och EU-kommissionens prisprognos för kommande . Det påpekas också att resultaten därför måste tolkas med stor för- siktighet. Trots dessa brasklappar i betänkanden är det viktigt att ytterligare understryka dels att situationen för svenskt jordbruk och trädgårdsnäring nu är allvarlig, men dels också att utvecklingen inte är på förhand given. Utredningen redovisar att åtgärder behövs inom fyra olika fokus- områden. En viktig uppgift i det fortsatta arbetet måste bli att priori- tera (identifiera vad som måste göras först) bland alla dessa förslag. Utredningen bör också inbjuda till - och utveckla - en dialog med näringarnas utövare. De politiskt beslutade åtgärderna är mycket viktiga, men en positiv utveckling förutsätter en bred samverkan - mellan politik, näringsliv, myndigheter och forskning/innovations- aktörer - i gemensam riktning. På talar många faktorer för att kommer att ha komparativa fördelar gällande jordbruk och livsmedelstillverkning. Dessa perspektiv lyfter vi fram i det vid KSLA pågående arbetet med en vision för utvecklingen av jordbruk och trädgårdsnäring. Till växt 2030. är det uppenbart att vi nu för var dag tappar en del av de långsiktiga möjligheterna p.g.a. den negativa utveckling näringarna nu befinner sig i. Vi behöver framsynta åtgärder för att överbrygga gapet mellan den kortsiktiga nedåt- gående utvecklingen och den långsiktiga, som kommer att ge stora möjligheter för en utveckling av de areella näringarna och därmed en möjlighet för att ta ansvar i den globala utvecklingen till ökad hållbarhet. Utredningen konstaterar att: De totala kostnaderna för insatsvaror i produktionen har ökat snabbare än produktionsvärdet varför nettoförädlingsvärdet har minskat . Den produktions- kedja, som beskrivs i betänkandet tar dock sin början med primär- produktionen. I den fortsatta, fördjupade analysen av aspekter kopplade till näringarnas konkurrensförmåga bör analysen av situa- tionen och utvecklingen inom den del av produktionskedjan, som föregår primärproduktionen behandlas mer ingående. Utredningen har låtit genomföra en översiktlig kartläggning av vill- koren för företagande inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Kartläggningen är dock inte en rättvisande jämförelse av villkoren inom olika branscher. Men den tydliggör svårigheten för en extern konsult (och andra utanför området) att tränga in i och förstå den komplexa och komplicerade massan av regler och villkor på jord- bruksområdet. Det stöd från myndigheter som kartläggningen fram- håller som god vägledning kan också – i många fall - definieras, som en ingående detaljreglering och stelbent kontroll från många olika instanser. En slutsats borde vara att de försök att till regelförenk- ling som påbörjats bör intensifieras. Särskilt yttrande av och Jordbruket och trädgårdsnäringen i har under en lång följd av år tappat marknadsandelar. Den svenska produktionen har haft svårt att hävda sig mot importerade produkter och den svenska handels- balansen för livsmedel har försämrats kraftigt. Därför är det upp- drag som har synnerligen viktigt. Det handlar om att dels belysa konkurrenskraften i svensk jord- bruks- och trädgårdsproduktion och dels ta fram en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk produktion. Tiden för arbete med föreliggande delbetänkande har varit knapp. Den kartläggning som presenteras ger en övergripande bild av konkurrenssituationen för jordbruket och trädgårdsnäringen i fråga om exempelvis produktion, lönsamhet och handel. I arbetet med slutbetänkandet behöver detta analysarbete fördjupas, särskilt i fråga om jämförelser med andra länder och inte minst i fråga om villkor och regler för produktionen. Självfallet bör denna analys göras brett för alla relevanta regelområden. Den modell som utredningen presenterar i delbetänkandet - En strategi för tillväxt och värdeskapande - är bra och ändamålsenlig för det fortsatta arbetet med en livsmedelsstrategi. Men modellen är, som påpekats, beroende av ytterligare analysunderlag för att de strategiska åtgärderna skall bli tydliga och väl underbyggda och därmed kunna omsättas i konkreta förslag. Vi tycker att det är bra att delbetänkandet tydligt uppmärk- sammar övriga led i livsmedelskedjan, vilka är en förutsättning för primärproduktionen. En ökad aktivitet och produktion i jord- bruket och trädgårdsnäringen i kommer att vara beroende av att hela värdekedjan från jord till bord ser nyttan av denna till- växt. Utredningen behöver i detta sammanhang även tydliggöra marknads- och konkurrenssituationen på livsmedelsområdet i som kraftigt förändrats efter inträdet i EU och starkt påverkas av den globala utvecklingen. Konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion En särskild utredare ska utreda möjligheter för en framtida livs- kraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion, dock inte primärt i form av ekonomiska stöd. Tidsperspektivet i utredningen ska vara till och med . Uppdraget består av två deluppdrag: belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion, ta fram förslag till strategi och åtgärder utanför skatteområdet för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning ska lämnas . Uppdraget att belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion Efterfrågan på livsmedel och jordbruksråvaror i världen ökar, fram- för allt beroende på befolkningsökning samt ökat välstånd i befolk- ningsrika länder som och . ökar behovet av förnybara råvaror både till industriråvara och till energiproduktion. Den ökade efterfrågan har lett till ökande priser på jordbruks- Bilaga 1 SOU 2014:38 råvaror och utgör en möjlighet för jordbruks och trädgårds- näringen. De naturgivna förutsättningarna i kombination med god tillgång på mark och vatten innebär stora utvecklingsmöjligheter för en ökad jordbruksproduktion i . Trots detta är utvecklingen i viktiga delar av svensk primärproduktion vikande. Företag inom de gröna näringarna kan bidra till att skapa jobb och ekonomisk tillväxt, men möter precis som många andra före- tagare en rad utmaningar. En av dessa är att anpassa sig till en mer konkurrensutsatt marknad dels från länder inom EU, dels från världsmarknaden. Produktionsvolymerna i branscher med stor andel av jord- brukets ekonomiska omsättning mjölk, nötkött- och griskötts- produktion har minskat , trots en omfattande strukturrationalisering som visar att lantbrukare investerar i dessa kapitalintensiva verksamheter. Mjölk- och nötköttsproduktionen har även stor betydelse för att upprätthålla odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Det är därför viktigt att särskilt belysa vilka faktorer som är betydelsefulla för ovanstående branschers konkur- renskraft och utvecklingsmöjligheter. Det finns flera branscher som har en positiv utveckling. Det gäller äggproduktion, produktion av matfågel, köks- och plant- skoleväxter samt spannmålsproduktion i områden med goda natur- givna produktionsförutsättningar. Det är angeläget att belysa vilka faktorer som gör dessa branscher framgångsrika och vilka utma- ningar de måste klara av för att utvecklas ytterligare. Jordbruket genomgår en omfattande omstruk- turering och rationalisering bl.a. storleksrationalisering. Inom flera sektorer bedrivs dock verksamhet i varierande skala, t.ex. i nöt- köttsproduktionen. En växtodlingsgård kan bedrivas lönsamt både i stor och i mindre skala, beroende på stor flexibilitet när det gäller investeringar och arbetsinsats. Nya verksamhetsgrenar i kombi- nation med jordbruksverksamhet utvecklas, t.ex. förädling av jord- bruksråvaror, gårdsbutiker, turism och entreprenad. Trädgårds- näringen innefattar odling av frukt, bär, grönsaker, plantskole- växter och prydnadsväxter. Odlingen sker beroende på växtslag och säsong både på friland och i växthus. För att belysa konkurrenskraften krävs en mångsidig analys av påverkansfaktorer, såsom tillgång till naturresurser, kapital, arbets- kraft, resiliens i ekosystemen, kompetens, ekonomiska och juri- diska förutsättningar samt teknisk och kommersiell kunskap. har god tillgång på och vatten. När världens klimat ändras förväntas klimatet i bli varmare och fuktigare. Vårt nordliga läge ger fördelar med god miljö, färre växtsjukdomar och skadeinsekter, men det innebär också nackdelar såsom en kortare växtsäsong. Vårt nordliga klimat ställer även större krav på djurstallar och andra byggnader än i andra länder. Produktiviteten i den svenska jordbruks- och trädgårdsnäringen är generellt sett hög, men har utvecklats långsam- mare . Produktiviteten påverkas bland annat av faktorer som växtsorter, växtskydd, avel, utfodring, djurhälsa, jordbruks- markens långsiktiga produktionsförmåga och teknikutveckling. En hög produktivitet är en förutsättning för att jordbruks- och trädgårdsföretagen genom god lönsamhet ska kunna attrahera kompetens och kapital, i konkurrens med andra branscher och verksamheter i . Utbildning och forskning i är generellt av hög kvalitet, men behöver ständigt utvecklas för att möta nya behov. Storleks- rationaliseringen inom lantbruket kräver större kompetens i före- tagen, bl.a. i fråga om företagsledning och entreprenörskap. En annan ny utmaning som kräver kunskap att hantera är de frekventa och kraftiga prisrörelserna när det gäller både intäkter och kost- nader. Prisernas ökade rörlighet är en effekt bl.a. av ökad efter- frågan på jordbruksprodukter som lett till mindre lager och därmed minskad buffert för avkastningsvariationer som bl.a. beror på vädret. Det beror också på att världsmarknadspriserna slår igenom i en alltmer avreglerad marknad. Lagar, regler, styrmedel och andra faktorer kan skapa olika kon- kurrensvillkor. Utredaren skall studera sådana faktorer som har relevans för konkurrenskraften inte bara i , utan även i relevanta konkurrentländer. De svenska regelverken för djurskydd och miljö är delvis mer långtgående än regelverk i många andra länder. Detta återspeglar sig bl.a. i en god djurhälsa lägre belastning på miljön och på den biologiska mångfalden. Livsmedelsindustrins utveckling påverkar i hög grad primär- produktionen eftersom dess effektivitet, produktutbud och mark- nadsnärvaro avgör förmågan att betala ett konkurrenskraftigt pris för producenternas råvaror. De svenska produkterna håller gene- rellt en hög kvalitet. Livsmedelsindustrins förmåga att använda producenternas mervärden till att ta marknadsandelar eller att ut- veckla premiumprodukter påverkar i vilken mån producenterna kan ges en högre betalning. Hur väl avsättningskanalerna fungerar, bl.a. med avseende på prissättning, logistik och effektiva marknadskanaler, har stor bety- delse för primärproducenternas konkurrenskraft. En marknad som ännu är i sin linda, men som kan komma att få stor betydelse, är nya och innovativa produkter baserade på bio- massa. Den kan få stor betydelse för utveckling av ett hållbart samhälle, där tillgången på fossila råvaror minskar. Utöver det kommersiella värdet producerar lantbruket kollek- tiva nyttigheter såsom biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt upprätthåller odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Livsmedelssektorn, inräknat primärproduktion, industri och service- företag, har en stor betydelse för landsbygdsutveckling och regional utveckling. analysera konkurrenskraften i den svenska jordbruks- och träd- gårdssektorn i jämförelse med ett urval av motsvarande sektorer i viktiga konkurrentländer, belysa sambandet mellan livsmedelsföretagens konkurrenskraft och utvecklingen av primärproduktionen, redovisa ett översiktligt huvudscenario och alternativa scenarier för en trolig utveckling av den svenska primärproduktionen fram till och med , baserat på förväntade omvärldsförändringar såsom marknadsutveckling, EU:s gemensamma jordbruks- politik, förändrat klimat m.m. och då även inkludera möjligheter inom nya marknader såsom nya biobaserade produkter, redovisa konsekvenserna av dessa scenarier för primärproduk- tionen, baserat på analysen av konkurrenskraft, samt beskriva påverkan på kollektiva nyttigheter såsom bevarande av biologisk mångfald, ekosystemtjänster och odlingslandskapets natur- och kulturvärden samt sysselsättning och landsbygdsutveckling, redovisa konsekvenserna i en sammantagen samhällsekonomisk analys, kartlägga befintliga stöd till jordbruks- och trädgårdsnäringen. Uppdraget att ta fram förslag till strategi för en livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion Mot bakgrund av det första deluppdraget, ska utredaren ta fram förslag till strategi för en framtida livskraftig jordbruks- och träd- gårdsproduktion i . Regeringen prioriterar arbetet med att stärka jordbruks- och trädgårdsföretagens konkurrenskraft. En lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion är ryggraden i regeringens arbete med visionen om – det nya matlandet. Med livskraftig avses att produktionen av råvaror till livsmedel och andra produkter bibehålls eller ökar jämfört med genom att på mer marknadsmässiga grunder möta efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader. En utgångspunkt är därför att förslaget till strategi inte primärt ska bygga på åtgärder i form av utökade ekonomiska stöd. Om förslagen leder till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Några åtgärder på skatteområdet ska dock inte föreslås. Utred- ningen ska beakta de hinder och möjligheter som redovisas i det första deluppdraget och rekommendera lämpliga åtgärder i relation till dessa. Särskild vikt ska läggas vid näringens produktivitet och företagande. Produktivitet behöver kontinuerligt utvecklas, bl.a. genom tilläm- pad forskning, utbildning och rådgivning. Ett varmare och fukti- gare klimat ger nya utmaningar i form av ökad risk för nya växt- och djursjukdomar och ökade regnmängder. Växtsorter, växtskydd, avel, utfodring, djurhälsa, jordbruksmarkens långsiktiga produk- tionsförmåga och teknik behöver utvecklas för att klara en pro- duktivitet i världsklass. För animalieproduktionen är utveckling av byggnadsteknik en viktig faktor för produktiviteten. Jordbruks- och trädgårdsnäringarnas förmåga att attrahera före- tagare och arbetskraft med grundläggande utbildning såväl som nyckelkompetenser är en strategisk fråga för branschens utveck- ling. Förutom branschens attraktionskraft är relevanta utbild- ningar, såväl gymnasium som högre utbildning, viktiga för utveck- ling och tillväxt. Avgörande är också möjligheter att knyta nyckel- kompetenser till sektorn, såsom specialister inom byggnad, teknik och marknad. Kraven på företagsledning inom jordbruks- och trädgårdsnäringen ökar, bland annat med anledning av att vissa produktionsinrikt- ningar är mycket kapitalintensiva. Högre priser på jordbruks- råvaror ger möjlighet till bättre lönsamhet, men de kraftiga pris- rörelserna exponerar företagarna för ökad risk. Lant- brukarens egen kunskap om marknader, riskhantering och bl.a. terminshandel kan vara avgörande. Tillgången till utbildning och rådgivning om riskhantering och företagsledning kan behöva ses över inom ramen för befintliga strukturer. Diversifiering av verk- samheter ställer nya krav på entreprenörskap och kunskaper om bl.a. marknadsföring. Det är viktigt att både mäns och kvinnors kompetens i företagsledning utvecklas. Bättre villkor för företagande Utredaren ska belysa lagar och regler som bedöms vara hinder för att utveckla jordbruks- och trädgårdsföretag. Regeringen har en tydlig målsättning att fortsätta arbetet med att förenkla för före- tagen och att skapa ett positivt näringslivsklimat med gott miljö- skydd. Sänkta egenavgifter, avskaffad revisionsplikt för mindre bolag och kvartalsredovisning av mervärdesskatt är några exempel på förbättringar som genomförts. Det finns en stark tradition av familjejordbruk som tycks fort- sätta dominera bland jordbruksföretagen. Ett sätt för familjejord- bruken att utveckla verksamheten är att samarbeta med andra jord- brukare och därmed uppnå storleksfördelar, som bättre arbetsmiljö och möjligheter till ledighet. Det är angeläget att kapitalförsörjning, samägande, generationsskiften och företagsöverlåtelser fungerar för alla typer av företag. Aktiebolagsformen kan erbjuda utvecklings- möjligheter inom tydliga juridiska ramar. Livsmedelsindustrins konkurrenskraft och påverkan på primärproduktionen Livsmedelsindustrins förmåga att utvecklas är viktig för den svenska primärproduktionen. Det råder hård konkurrens i livsmedels- branschen i vilket ställer stora krav på branschens förmåga att utveckla marknader och produkter. Flera faktorer såsom forskning, innovationsklimat och närvaro på exportmarknader påverkar utvecklingen. Genom att skapa bryggor mellan forskning och praktisk användning kan nya idéer uppstå och testas. Det finns ett tidsbegränsat samlat tvärvetenskapligt forsk- ningsprogram för livsmedel, Tvärlivs, som löper . I Tvärlivs samverkar och samfinansierar akademi, forsknings- institut och näringsliv. För att forskningsbaserad kunskap ska om- sättas i nya produkter, processer och tjänster krävs en infrastruktur som stöder och uppmuntrar innovation i företagen. Här spelar instituten en viktig roll, även för att kunna involvera svenska före- tag i EU-forskningsprojekt. Livsmedelsexport kräver kunskap och resurser och ger i sin tur värdefull kunskap om konsumenttrender och därmed impulser för utveckling och innovation. Utredaren ska därför ta fram förslag till en strategi för en livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i En viktig del av uppdraget består i att föreslå åtgärder för att stärka den svenska primärproduktionen. Utredaren ska föreslå åtgärder utanför skatteområdet, dock inte primärt i form av ekonomiska stöd, för att varaktigt stärka konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektor, för en ökad och hållbar produktivitet med hänsyn till ett för- ändrat klimat, hårdare internationell konkurrens, strävan mot ökad marknadsanpassning av det kommersiella jordbruket, och i övrigt ändrade förutsättningar, för områden där den tillämpade forskningen behöver stärkas för att förbättra produktiviteten, samt för hur kopplingen mellan tillämpad forskning och praktik kan stärkas,