sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — Uppgif- terna innebär att myndigheten bland annat: fortlöpande ska utveckla sin verksamhet, ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta tillvara de fördelar som kan vinnas för enskilda och för staten som helhet, ska följa sådana förhållanden utanför myndigheten som har betydelse för verksamheten, I myndighetsförordningen ställer regeringen även krav på myndig- hetens arbetsgivarpolitik genom att precisera att myndigheten bland annat ska se till att de anställda är väl förtrogna med målen för verksamheten. Myndigheten ska också ta tillvara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet, m.m. I myndighetsförordningen tar regeringen även upp de kost- nadsmässiga konsekvenserna av ärendenas handläggning genom att föreskriva att myndigheterna ska se till att sådana konsekvenser begränsas när myndigheterna begär in uppgifter eller utövar tillsyn. 7.13.1Myndigheternas uppgifter finns i ett stort antal olika författningar och direktiv men även Havs- och vattenmyndigheten, Kemi- kalieinspektionen och , har uppgifter i ett stort antal andra författningar och direktiv utöver sin instruk- tion. I myndigheternas instruktioner finns det i flera fall hänvis- ningar till flera av dessa författningar och direktiv. Även inom ramen för den finansiella styrningen finns det hänvisningar till författningar där det ingår uppgifter som myndigheterna ska lösa. För att få en bättre uppfattning om omfattningen av och bredden på myndigheternas författningsenliga uppgifter finns det anledning att studera dessa författningar och direktiv närmare. är en förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områden, kretslopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforsk- ning. I förordningens första paragraf framhåller regeringen att har en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljö- politiken. har många olika uppgifter och roller, ofta till- sammans med andra aktörer och på flera olika arenor både natio- nellt och internationellt. och regeringen styr Natur- vårdsverket med olika styrmedel på lång och kort sikt. Antalet anställda samt antalet årsarbetskrafter vid Naturvårds- verket har minskat åren 2009–2013. Källa: årsredovisning . Medeltalet anställda har minskat med 44 personer mellan åren 2009–2013 och antalet årsarbetskrafter har minskat med 21 personer. 7.14.2Inom finns flera råd Regeringen har beslutat att utöver insynsrådet ska ha ytterligare två råd; Tillsyns- och föreskriftsrådet och Veten- skapliga rådet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Tillsyns- och föreskriftsrådet och Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster Tillsyns- och föreskriftsrådet är ett rådgivande organ för samråd och samverkan för myndigheternas arbete i frågor som rör tillsyn och föreskrifter enligt , EU-förordningar och EU-direktiv inom område. Tillsyns- och föreskriftsrådet ska identifiera behov av samsyn och samverkan och vid behov ta initiativ till ökad samsyn och sam- verkan. Rådet har ansvar för erfarenhets- och informationsutbyte med andra myndigheter som har ett centralt ansvar för tillsynsväg- ledning inom område. Rådet ska också föra ett register över samtliga förordningar och andra föreskrifter som har beslutats med stöd av , samtliga allmänna råd inom miljöbalksområdet som har beslutats av myndigheterna, och de EU-förordningar och EU-direktiv som rör miljöbalksområdet med uppgifter om hur direktiven genomförs i svensk rätt. ska Tillsyns- och föreskriftsrådet lämna en skriftlig rap- port till regeringen med en redovisning och utvärdering av verk- samheten föregående år. Enligt instruktion ska Tillsyns- och före- skriftsrådet bestå av företrädare för , Gene- ralläkaren, Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, och . I rådet ska det dess- utom finnas två ledamöter vardera från kommunerna och länssty- relserna. Regeringen utser ordförande och övriga ledamöter i Till- syns- och föreskriftsrådet. Det andra rådet är Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som är ett rådgivande organ och ska bidra med kunskap i det internationella arbetet inom ramen för den mellan- statliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Vetenskapliga rådet ska också vara rådgivande till de myndigheter som är berörda av det arbete som bedrivs med anledning av att Sve- rige är part till konvention om biologisk mångfald och andra internationella instrument med anknytning till frågor om biologisk mångfald. Till skillnad från Tillsyns- och föreskriftsrådet är det Natur- vårdsverket som utser ordförande och ledamöter i Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Innan Natur- vårdsverket fattar beslut om vilka ledamöter som ska ingå i rådet ska verket höra Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och Formas. 7.14.3Naturvårdsverket har många uppgifter i sin instruktion uppgifter finns bland annat i förordningen (2012:989) med instruktion för . Enligt sin instruktion ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som riks- dagen har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljö- arbetets utveckling. ska främja en hållbar utveckling med utgångs- punkt i generationsmålet och miljökvalitetsmålen.10 ska vägleda de myndigheter11 som har ett ansvar i miljömålssystemet och samordna miljömålsuppföljningen. I arbetet med miljömålsuppföljningen ska höra andra berörda myndigheter och 1.varje år göra en samlad redovisning av myndigheternas uppfölj- ningar och prognoser av utvecklingen i förhållande till miljö- kvalitetsmålen, och 10I avsnitt 4 beskriver vi miljömålen närmare. 25 nationella myndigheter samt de 21 länsstyrelserna. 2.regelbundet göra en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen samt i en rapport till regeringen ge en samlad bild av myndigheternas utvärdering. ska inom sitt ansvarsområde särskilt ansvara för central tillsynsvägledning, samverka med länsstyrelserna för att åstadkomma ett effektivt tillsynsarbete, bevaka allmänna miljövårdsintressen i mål och ärenden där tillämpas och som handläggs hos myndigheter och domstolar samt lämna synpunkter tidigt i processen, delta i miljöprövningar som gäller frågor som är principiellt vik- tiga eller har stor betydelse för miljön, vägleda statliga myndigheter i deras miljöledningsarbete12, samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt, Myllrande våtmarker, Storslagen fjäll- miljö och Ett rikt växt- och djurliv, utveckla, följa upp och utvärdera tillämpningen av samhälls- ekonomiska analyser inom miljömålssystemet, utveckla, följa upp och samordna arbetet med miljöinformations- försörjning och ansvara för den övergripande administrativa samordningen av miljöövervakningen, i samråd med Havs- och vattenmyndigheten fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och inter- nationell rapportering och efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer ansvara för genomförandet av miljöövervakningen samt beskriva och analysera miljötillståndet inom sitt ansvarsområde, finansiera miljöforskning13 av hög kvalitet till stöd för Natur- vårdsverkets och Havs- och vattenmyndighetens arbete, 12 Se förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som har betydelse för havs- och vattenmiljön, göra kunskaper om miljön och miljöarbetet tillgängliga för myn- digheter, allmänheten och andra berörda, ansvara för nationell samordning och prioritering när det gäller avhjälpande av sådana föroreningsskador och allvarliga miljö- skador som avses i 10 kap. , ansvara för administration, uppföljning och utvärdering av de statliga bidrag som omfattas av förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande, förvärva och förvalta värdefulla naturområden för statens räk- ning, ansvara för att ta fram underlag för beslut att inrätta national- parker, verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas, samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda, verka för en hållbar utbyggnad av vindkraft, ansvara för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen, verka för att avfallshanteringen i fråga om kapacitet och metoder är effektiv för samhället och enkel för konsumenterna, samordna myndigheternas arbete när det gäller omgivnings- buller, och vara medlem i en sådan ideell förening som avses i 2 § Laponia- förordningen (2011:840). 13 Enligt 22 § i instruktion får inte myndighetschefens beslut om fördelning av anslag för forskning överklagas. uppgifter inom EU och internationellt ska delta i det arbete på miljöområdet som rege- ringen bedriver inom EU och internationellt. I det arbetet ska inom sitt ansvarsområde särskilt bidra med underlag och expertkunskap, delta i möten enligt instruktioner från och rapportera från mötena, bidra till politik för global utveckling och genom- förandet av politiken, bedriva bilateralt samarbete, ansvara för internationell rapportering, vid sitt deltagande i Europeiska kommissionens arbetsgrupper tidigt bedöma konsekvenserna av viktiga förslag och ge dem som berörs möjlighet att lämna synpunkter, och när Europeiska kommissionen har lämnat ett slutligt förslag till EU-lagstiftning, skyndsamt redovisa en konsekvensbedömning av förslaget till . Om anser att det är nödvändigt för att tillgodose angelägna allmänna miljöintressen får verket i tvister om skade- stånd enligt 32 kap. väcka offentlig grupptalan enligt 32 kap. 13 § och lagen (2002:599) om grupprättegång. ska, inom sitt ansvarsområde, hjälpa Statens jord- bruksverk med sådant underlag som behövs för information, utbildning, tillsyn och för hur avvikelser ska bedömas från stöd- synpunkt när det gäller verksamhetskrav enligt förordningen om EU:s direktstöd för jordbrukare, m.m.14 och förordningen om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder15. 7.14.4Naturvårdsverket har många återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbrevet samt särskilda uppdrag i regeringsbeslut under budgetåret Förutom de långsiktiga uppgifter och mål som regeringen har beslutat ska gälla för bland annat i verkets instruktion fattar regeringen beslut om återrapporte- ringskrav och uppdrag i regleringsbrev. Dess- utom fattar regeringen utöver detta beslut om ett antal särskilda uppdrag under budgetåret. Källa: regleringsbrev samt övriga regeringsbeslut om uppdrag 2009–2014. *Vi redovisar inte några särskilda regeringsuppdrag under . Under rubriken återrapporteringskrav hade Natur- vårdsverket sammanlagt 70 återrapporteringskrav åren 2009–2014. Återrapporteringskraven är av olika karaktär och omfattning och flera av dem återkommer år . Exempel på krav som åter- kommer rör biologisk mångfald och bidragshantering. 14Förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare, m.m. 15Förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. Här redovisar vi de återrapporteringskrav fick i regleringsbrevet inklusive återrapporteringskrav som återkommer . I bilaga 2 redovisar vi de övriga åter- rapporteringskrav som fick i regleringsbreven 2009–2013. Återrapporteringskrav som återkommer i regleringsbreven 2009–2014 I samtliga regleringsbrev 2009–2014 har återrap- porteringskrav om biologisk mångfald. Enligt regleringsbrevet ska redovisa arbetet med områdesskydd samt hur medel inom anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur har använts16, antalet hos länsstyrelserna öppna ärenden om bildande av natur- reservat, antalet öppna ärenden där markersättningsfrågorna är helt lösta men som ännu inte beslutats och antalet årsarbetskrafter länsstyrelserna lägger på bildandet av naturre- servat, och vid behov föreslå åtgärder för att öka takten i arbetet, arbetet med att skydda skogsmark med höga naturvärden som ägs av respektive förvaltas av , arbetet med markbyten med ersättningsmark som överförts från Ersättningsmark i till i syfte att skydda skogsmark med höga naturvärden, arbetet med skötsel av skyddade områden samt hur medel inom anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur har använts17, användningen av naturvårdsavtal för skydd av värdefulla naturområden och medelsanvändningen och arbetet med artbevarande, vilt- och rovdjursförvaltning samt bekämpning av invasiva främmande arter. 16Mer om anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur i avsnitt 7.14.5. 17Mer om anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur i avsnitt 7.14.5. Redovisningen ska avse och vara möjlig att jämföra med tidigare års redovisningar av anslagen. Ett återkommande återrapporteringskrav18 är att vid fem olika tillfällen redovisa myndighetens utgiftsprognoser. Återrapporteringskrav som återkommer i regleringsbreven 2011–2014 I regleringsbreven –2014 återkommer ett återrapporte- ringskrav som innebär att ska redovisa hur verket har följt de rekommendationer som regeringen angett för att uppnå de mål som beslutats i It för en grönare förvaltning – agenda för it för miljön 2010–2015 (dnr N2010/3482/ITP (delvis). har –2014 återrapporteringskrav som innebär att redovisa myndighetens bidragsverksamhet. Dock har inriktningen på kravet ändrats . ska redovisa myndighetens bidrags- verksamhet för respektive anslag och vilka insatser Naturvårds- verket gör tillsammans med länsstyrelserna för att minska oförbru- kade bidrag för efterbehandling av förorenade områden. Ett nytt återrapporteringskrav i regleringsbrevet är att ska återrapportera hur verkets verksamhet har bidragit till att regeringens jämställdhetspolitiska mål har uppnåtts. Ett annat nytt återrapporteringskrav är att Naturvårds- verket ska redovisa hur verket, i enlighet med uppgiften i sin instruktion, har verkat för att nå generationsmålet och miljökvali- tetsmålen och hur arbetet har integrerats i genomförandet av myn- dighetens verksamhet. 18 I regleringsbrevet var redovisningen av prognoserna ett uppdrag inte ett återrapporteringskrav. Övriga återrapporteringskrav i regleringsbrevet är att: redovisa vilka underlag myndigheten bidragit med och vilka insatser myndigheten gjort i samband med möten inom ramen för arbetet med kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Redovisningen ska omfatta både det nationella arbetet samt det internationella arbetet inom , Nordiska minister- rådet och Climate and to Reduce Short- Lived Climate Pollutants (CCAC). i det nationella genomförande av för tillväxt och jobb (EU 2020) bistå i förberedelserna av programperioden –2020 för EU:s sammanhållnings- politik och politiken för landsbygdsfonden, havsfonden och fiskerifonden inklusive arbetet med partnerskapsöverenskom- melsen. ska vidare utifrån sitt uppdrag stödja de aktörer som fått i uppdrag att utarbeta förslag till EU:s strukturfondsprogram. redovisa vilka insatser som myndigheten inom sitt verksamhets- område utfört för nationellt genomförande av för tillväxt och jobb (EU 2020). samverka med och rapportera till om sitt bidrag till att uppnå målet för genomförandet av den nationella innovations- strategin (dnr N2011/547/FIN). Rapporteringen ska lämnas enligt vidare anvisningar från . redogöra för i vilken mån myndighetens verksamhet har bidragit till att öka kunskapen om ekosystemtjänster och deras värde för samhället, samt hur myndighetens kommunikationsinsatser gentemot nyckelaktörer fördjupats, i enlighet med etappmålet om ekosystemtjänster i miljömålssystemet. redovisa viktigare aktiviteter som bedöms öka tillgången till eller efterfrågan på miljöteknik och miljöinnovationer. rapportera hur man effektiviserat sitt arbete med miljöövervak- ning i enlighet med förslagen i inom miljöövervakningen (NV-065965-11). redovisa vilka insatser verket utfört inom miljöövervakningen för att följa statusen för häckande, rastande och övervintrande sjöfåglar, i synnerhet ejder och alfågel. redovisa hur verket har följt upp de för rele- vanta slutsatser och rekommendationer som antogs vid det ark- tiska miljöministermötet samt vid . särskilt redovisa hur del av anslag 1:14, Inter- nationellt miljö- och klimatsamarbete med , ap 1, har använts . Utöver återrapporteringskraven får ett stort antal uppdrag i regleringsbrevet . Åren 2009–2014 har sammanlagt 110 uppdrag i regleringsbrevet. I många av dessa uppdrag ska lämna redovisningar till regeringen om verksamhet som andra myndigheter genomfört. I många av uppdragen ska Naturvårds- verket lämna redovisningar till regeringen om hur andra myndigheter och organisationer har använt statsbidrag och inomstatliga bidrag som har betalat ut på regeringens uppdrag. I regleringsbreven har regeringen under rubriken uppdrag gjort tillägget att ska beräkna kostnader för föreslagna åtgärder och analysera de samhällsekono- miska konsekvenserna och statsfinansiella effekterna av förslagen. Myndigheten ska även redovisa förslag till författningsändringar om verket anser att sådana behövs. Här nedan redovisar vi de upp- drag som fick i sitt regleringsbrev . I bilaga 2 redovisar vi de uppdrag som fick i regle- ringsbreven 2009–2013. I regleringsbrevet har 18 uppdrag. Inne- hållet i uppdragen är av olika karaktär. Uppdragen ska redovisas och några . dragen ska redovisas till Landsbygdsdepartementet, ett till Socialde- partementet och resterande tolv till . Enligt sina uppdrag i regleringsbrevet ska Naturvårds- verket: redovisa statistik som rör kommunernas och länsstyrelsernas beslut om att upphäva och ge dispens från strandskyddet. Av redovisningen ska det framgå hur många upphävanden och dis- som länsstyrelserna och kommunerna har beslutat om , fördelat på kommuner, samt ändamålet för upphä- vandet eller dispensen, kartlägga icke-skatterelaterade eventuellt miljöskadliga subven- tioner inom sitt verksamhetsområde. I uppdraget ingår att ska stödja andra myndigheter med ansvar inom miljömålssystemet när de genomför motsvarande uppdrag, utifrån rapporten och enklare fördelning av tillsynsan- svar över förorenade områden ge förslag till nya eller komplette- rande regelförslag, utreda behovet av styrmedel för att nå etappmålet om ökad resurshushållning i byggsektorn att (insatser ska vidtas så att) förberedandet för återanvändning, materialåtervinning och annan materialutnyttjande av icke-farligt byggnads- och rivningsavfall är minst 70 viktprocent . Uppdraget ska utföras i samråd med Kemikalieinspektionen, och , efter samråd med , vidareutveckla det befintliga stödmaterial som är riktat mot skolor om miljökvalitetsmålen och generationsmålet på webbplatsen . Natur- vårdsverket ska även, efter samråd med , se över vilka behov grundskolelärare har av att få stöd i sin undervisning om det svenska miljömålssystemet med fördjupat och målgrupp- sanpassat skolmaterial, i samråd med Verket för innovationssystem () och geologiska undersökning (SGU) bistå med underlag om vikten av bevarande av råvaruresurser och ökad resurseffektivitet att användas till Europeiska inno- vationspartnerskapet för råvaror, gemensamt med , , Havs- och vattenmyndigheten föreslå ett program för uppfölj- ning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) miljöeffekter för perioden –2019. har samordningsansvar för redovisning av uppdraget, analysera konsekvenserna för av förslag till klimat- och energiramverk till 2030 för EU. Konse- kvensanalyserna ska även sättas i förhållande till regeringens klimat- miljö- och energipolitik. Uppdraget ska genomföras i samarbete med och Konjunkturinsti- tutet och i nära dialog med och i de fall myndigheterna har olika uppfattning om slutsatserna ska detta framgå av redovisningen, föreslå hur den tillsynsredovisning som ska lämna enligt 1 kap. 28 § miljötillsynsförordningen (2011:13) kan utformas för att återkommande ge en samlad bild av hur tillsy- nen enligt genomförs med bl.a. redovisning av rele- vanta tillsynsdata. Vid behov bör verket föreslå förtydligande eller kompletterande regler avseende samverkan och rapporte- ring i miljötillsynsförordningen. Uppdraget ska utföras i samråd med Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, och . Naturvårds- verket bör även samverka med övriga centrala myndigheter med ansvar för tillsynsvägledningen enligt och länssty- relserna, föreslå en ändring av kväveoxidavgiften så att den får ökad styreffekt och utsläppen minskar. ska visa vilka samhällsekonomiska effekter dessa förändringar skulle medföra, efter samråd med berörda myndigheter, redovisa förslag till åtgärder som bidrar till en mer hållbar konsumtion som underlag till ett fortsatt strategiskt arbete i frågan, i samråd med Havs- och vattenmyndigheten och Statens jord- bruksverk och samt efter samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer revidera den nationella strategin och handlingsplanen för främmande arter och genotyper (5910). ska beakta överenskommelsen mellan och rådet om en förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (KOM(2013) 620 final), och den slutliga utformningen av förordningen som den publiceras i EU:s officiella tidning. revidera förvaltningsplanerna för björn, järv, lodjur, varg och kungsörn med utgångspunkt i regeringens proposition En håll- bar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191), i samråd med länsstyrelserna följa upp genomförandet av älgjaktsreform bl.a. utifrån fastställda mål. ska redovisa de insatser som genomförts för att säkerställa ett effektivt genomförande av älgförvaltningen och föreslå eventu- ella behov av förändringar, i samråd med Havs- och vattenmyndigheten, Statens jordbruks- verk, och Statens veterinärmedi- cinska anstalt genomföra en översyn av 33 § jaktförordningen (1987:905) för att säkerställa att de arter som räknas upp fortfa- rande kan betraktas som utrotningshotade, sällsynta eller sär- skilt värdefulla. Myndigheten bör även se över om statusen för andra viltarter har försämrats i en sådan utsträckning att det finns ett behov av att låta dem omfattas av bestämmelsen. Syftet med bestämmelsen (25 § jaktlagen 1987:259) ska inte äventyras som tillvaratagandet bör hållas på en rimlig nivå för att minska de administrativa kostnaderna i samband med omhän- dertagandet av statens vilt. kan även i övrigt föreslå förändringar som förenklar, förbättrar eller kostnadsef- fektiviserar hanteringen av statens vilt, efter samråd med Havs- och vattenmyndigheten och Natur- historiska se över provtagningskraven för fällda sälar samt ersättningsnivåerna för inskickade prov i syfte att underlätta hanteringen, utforma nationella riktlinjer för förvaltningen av gäss, tranor och svanar som vägledning för i det regionala arbetet med förvaltning, förebyggande av samt ersättning för skador, redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att anpassa myndig- hetens verksamhet till kraven i lagen (2010:566) om vidareut- nyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, som trädde i kraft . särskilda uppdrag i regeringsbeslut under budgetåret Förutom återrapporteringskraven och uppdragen i regleringsbrevet ger regeringen särskilda regeringsuppdrag under budgetåret. Här nedan redovisar vi tio uppdrag som Naturvårds- verket fått 2013. Uppdrag –2012 finns i bilaga 2. Uppdrag att utarbeta vägledning om hur buller från miljöfarlig verk- samhet kan hanteras vid prövning och tillsyn enligt gav regeringen i uppdrag att utar- beta en vägledning om hur buller från miljöfarlig verksamhet som t.ex. hamnar och industrier kan hanteras vid prövning och tillsyn enligt . Uppdraget skulle samordnas med uppdrag att utarbeta en vägledning för planering och byggande av bostäder enligt plan och bygglagen (2010:900) inom områden som är utsatta för buller från hamnar, industrier m.m. Genomförandet av uppdraget skulle ske efter samråd med , , , och . Naturvårds- verket skulle också föra en dialog med regeringens utredare för samordning av planläggning och lovgivning enligt plan- och bygg- lagen med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller och relevanta bransch- och intresseorganisationer.