sou · H2B321 · 2014-04-10 00:00:00 — När det gäller bredbandsfrågor allokerar vissa länsstyrelser och regioner personella resurser till löpande arbete, strategifrågor, sam- arbeten över organisatoriska gränser och ibland särskilda insatser. Andra koncentrerar i huvudsak resurserna till stödhandläggning. I vissa län arbetar en enstaka tjänsteman med bredbandsfrågor under en liten del av sin arbetstid. I andra län finns flera personer som har bredbandsfrågor på sitt bord, utan att någon har en uttalad roll att arbeta med samordning på området. I några län har personer vid länsstyrelser eller regioner, , av eget engagemang arbetat strategiskt med bredbandsfrågor. Det är däremot bara ett fåtal län som har en formellt utsedd bredbandskoordinator med ett övergripande ansvar för strategier och samordning inom bred- bandsområdet och som har möjlighet att ägna sig åt detta arbete på heltid.8 Hos länsstyrelser och regioner anger man bristande resurser som ett hinder för att arbeta med bredband i den omfattning som man uppfattar skulle behövas, detta bl.a. för att kunna arbeta strategiskt på regional nivå samt kunna vara ett kompetensstöd till byalag och kommuner. Funktionen bredbandssamordnare eller bredbandskoordinatorer har efterlysts av flera län.9 Kommunerna efterfrågar stöd från den regionala nivån när det gäller t.ex. hjälp vid ansökan om bredbandsstöd, information till byalag, praktisk vägledning och rådgivning, hjälp vid samordning mellan kommuner samt stöd vid framtagande av kommunala bred- bandsstrategier10. I delbetänkandet föreslog vi ett särskilt stöd för tillsättande av bredbandskoordinatorer på regional nivå. Vi föreslog att stödet i 8Sammanställning av länens rapportering inom it-infrastrukturområdet . PTS, 2014. 10Slutgiltig sammanställning av länens rapportering avseende utveckling inom it-infra- strukturområdet 2012. PTS, 2013. Att stimulera kommunernas engagemang vart fall skulle finnas som regeringen satt upp för att bredbandsmålen ska uppnås, alltså till 2020. Behovet av dessa koordinatorer handlade delvis om de utma- ningar vi identifierade vad gäller länens arbete med handläggning av bredbandsstöd. Den grundläggande orsaken var att införandet av dessa koordinatorer kan bidra till att effektivisera det regionala arbetet och därigenom underlätta för att uppnå regeringens bredbandsmål. De regionala bredbandskoordinatorerna var tänkta att kunna hantera samverkan inom sin del av landet, i form av att på olika sätt ha dialog med och understödja kommuner och byalag och även arbeta med samverkan mellan andra bredbandskoordinatorer. Tan- ken var att det skulle finnas en koordinator per län. I slutbetänkandet ser vi , när vi studerat kommunernas roll för bredband, behov av att bygga på denna roll ytterligare för att på ett mer handgripligt sätt kunna bistå kommuner i deras arbete med att ta fram bredbandsstrategier och att stödja dem med relevant kunskap inom bredbandsområdet. Bredbandskoordinatorn ska bistå framförallt kommuner att ta fram bredbandsstrategier och kunna svara på dagliga frågor kring bredband från kommuner. Koordinatorerna ska precis som vi föreslog i vårt delbetänkande även kunna vara behjälpliga när det gäller bredbandsstöd. Bredbandskoordinatorerna ska även kunna arbeta strategiskt med bredbandsfrågor inom sitt geografiska område. Vi föreslog i delbetänkandet att bredbandskoordinatorerna skulle ha fyra huvudsakliga uppgifter nämligen att: Bidra till ökade regionala insatser vad gäller information till, samverkan mellan och koordinering av berörda regionala aktörer i bredbandsfrågor. Arbeta med strategiska frågor på bredbandsområdet och ökade insatser vad gäller regionala uppföljningar inom bredbands- området. I samverkan med berörda regionala aktörer vara en drivande kraft i regionala marknadsanalyser. Att stimulera kommunernas engagemang Underlätta ansökningsförfarandet och utifrån nationella rikt- linjer bistå kommuner och byalag med frågor om prissättning, robusthet och driftsäkerhet, öppenhet och affärsmodeller. Utöver de arbetsuppgifter som vi föreslog i delbetänkande föreslår vi nu att bredbandskoordinatorerna även ska: Arbeta kontinuerligt med respektive regional bredbandsstrategi. kommuner och regioner behjälpliga i framtagandet av kommunala bredbandsstrategier. proaktiva och vistas ute hos kommuner. Samordna och koordinera både regioner och länsstyrelser. Ha kontinuerlig kontakt med de stödjande funktionerna på Bredbandsforum och PTS. Bredbandskoordinatorerna ska avrapportera sin verksamhet enligt i förväg, av regeringen, uppsatta kriterier och framtagna rikt- linjer och rapportera detta till den nationella nivån som i sin tur redovisar till regeringen (). Var ska bredbandskoordinatorerna vara placerade? Förslag: Bredbandskoordinatorerna placeras hos den som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Bedömning: Även på regional nivå behövs samverkan. Vi ville i vårt delbetänkande inte fastställa att bredbandskoordina- torerna med nödvändighet ska vara placerade vid exempelvis läns- styrelser. Detta med anledning av att det pågår förhandlingar om kommande bredbandsstöd på EU-nivå och att utfallet av dessa förhandlingar kan få konsekvenser för bedömningen av hur förslaget om bredbandskoordinatorer blir mest ändamålsenligt. Vårt delbetänkande behandlade frågor om stöd till utbyggnad av bredband och det var därför naturligt att frågan om bredbands- koordinatorer fokuserades på stödhantering. I vårt slutbetänkande gör vi en bredare ansats när det gäller bredbandskoordinatorernas ansvarsområde och vi har då landat i ett förslag om deras placering. Vi har övervägt olika förslag till placering av bredbandskoordi- natorerna, t.ex. att samla dessa tre och tre för att få en större dynamik Att stimulera kommunernas engagemang och bättre kunskapsutbyte mellan dem. Vi har bl.a. tagit inspiration från Bredbandsforum där man varit en grupp av personer som arbetat kring målet att främja samverkan för bredbandsutbyggnad och lyckats bra. För att använda sig av denna form skulle emellertid krävas en helt ny organisation och vi vill så långt som möjligt använda oss av befintliga organisationer om de fungerar väl. Vi ser dessutom att en sådan lösning med en ny separat organi- sation riskerar bredbandsfrågorna att isoleras från övriga utveck- lingsfrågor. Vi tror att det är viktigt att bredbandsfrågan integreras i det regionala tillväxtarbetet och kommunernas översiktsplanering. Därför ligger det närmast till hands att koordinatorerna knyts till den organisation som har det regionala utvecklingsansvaret. Där ligger till exempel arbetet med regionala utvecklingsplaner, regionala utvecklingsstrategier och infrastrukturplanering i övrigt. När det gäller översiktsplaneringen och den regionala utvecklingsstrategin är det tydligt från regeringen att man vill se en tätare koppling. Översiktsplanen ska i större utsträckning integreras i det regionala sammanhanget och beakta regionala mål och den regionala utveck- lingen som den regionala utvecklingsstrategin ska sam- ordnas med översiktsplanerna. Vi föreslår därför att bredbandskoordinatorerna placeras hos den som har det regionala utvecklingsansvaret. Detta innebär att dessa placeras på länsstyrelser, samverkansorgan eller i vissa län på landstingen. Det är därför viktigt att bredbandskoordinatorerna samverkar med övriga organisationer på regional nivå inom sin region. Även mellan bredbandskoordinatorerna är samverkan nödvändig. Vi tror att det vore bra om bredbandskoordinatorer samverkade i någon slags kluster för att utbyta erfarenheter och bygga upp kompetens. Ett sätt att samordna sig skulle kunna vara att sam- verka inom de s.k. NUTS11-områdena där det finns åtta stycken på nivå 2. Alla bredbandskoordinatorer kommer att ha en naturlig kontakt med Bredbandsforum som vi föreslagit ska genomföra åter- kommande utbildnings- och informationsinsatser till de regionala bredbandskoordinatorerna och där kan finnas utrymme för sam- verkan. I samband med att Bredbandsforum anordnar dylika insatser bör det finnas utrymme för samverkan mellan de regionala bred- bandskoordinatorerna. 11 NUTS (Nomenclature des Unités Statistiques) är EU:s regionala indelning. Enligt NUTS2 delas in i åtta områden. Denna regionindelning används t.ex. för struktur- fondsprogrammen. Att stimulera kommunernas engagemang Bedömning: Varje kommun bör ha en bredbandssamordnare som samordnar kommunens olika verksamhetsdelar så att de kommunicerar och tar hänsyn till bredbandsperspektivet i samt- liga relevanta sammanhang. Vi har i vårt arbete med att utreda hur kommuners agerande i olika roller påverkar bredbandsutbyggnaden fått en inblick i hur komplex verkligheten är för kommuner. Kommuner har många ansvarsområden och det finns mycket lagstiftning som en kommun behöver känna till. Att även ta till sig frågan om bredband som innehåller tekniska aspekter, konkurrensfrågor, markfrågor, bostads- frågor m.m. och sätta den i relationen till hur man som kommun får och bör agera kräver en insats från kommunen. Det är därför vi föreslår vår organisation som ett stöd för kommuner att arbeta med bredbandsfrågor. Tanken är att man på den lokala nivån, hos kommunerna, kan använda sig av de regionala bredbandskoordinatorerna för hjälp med att ta fram bredbandsstrategier eller för specifika frågor inom bredbandsområdet. Kommuner liksom byalag ska också kunna få hjälp i frågor som rör bredbandsstöd. Vi tror att det på den lokala nivån behövs en dedikerad kraft för att samordna den egna verksamheten inom kommunen. Det är många delar av den kommunala verksamheten som har berörings- punkter med bredband. Detta har bl.a. beskrivits i de föregående kapitlen där vi redogör för kommunen som markägare, planläggare, tillståndsgivare, bostadsägare, ägare av bredbandsinfrastruktur m.m. Vi tror det är viktigt att kommunen har en helhetssyn på bredbandsfrågan. Vi tror därför att det vore bra om det i kom- munerna fanns bredbandssamordnare som samordnar kommunens olika verksamhetsdelar så att kommunen tar hänsyn till bred- bandsperspektivet i samtliga relevanta sammanhang. Detta har även föreslagits av Bredbandsforums arbetsgrupp Mobilt bredband i hela landet. Samordnare är ett vanligt begrepp hos kommuner, inte minst när man kopplar nyckelpersoner till kommunledningen, t.ex. näringslivs- eller beredskapssamordnare. Samordnare/utvecklare/strateg kopp- las också ofta till satsningar i skola och omsorg. Vissa är kopplade till uppdrag som kommuner gör åt staten, t.ex. beredskap och vissa SOU 2014:21 Att stimulera kommunernas engagemang Andra satsningar görs på kommunernas eget initiativ, t.ex. inom näringsliv och kultur. Det finns en handläggare av bredbandsfrågor i många kommuner, hur mycket tid de lägger på bredbandsfrågor är dock oklart, inte heller är det uttalat om de har en samordnande roll. Vi tror inte att det är rimligt ha en bredbandssamordnare på heltid i alla kommuner, dock ser vi att samordningsfunktionen behövs. En försiktig beräkning som utgår från att man, i genomsnitt i varje kommun, har en person som lägger på bredbandsfrågor och att man i kommuner med egna stadsnät lägger i genomsnitt ger att det finns 110 årsarbetare hos kommunerna som handlägger bredbandsfrågor12. Samverkan på den lokala nivån mellan 290 kommuner är givetvis en utmaning. Det blir därför naturligt att kommuner samverkar inom sin region och att sedan regionerna samverkar med varandra. Förslag: Ett särskilt stöd föreslås för tillsättande av bredbands- koordinatorer på regional nivå och ett utökat ansvar för Bred- bandsforum. De årliga kostnaderna kan beräknas till för riket som helhet. Medel omfördelas från anslaget 2:3, Grundläggande betal- tjänster och kanalisationsstödet till förmån för genomförandet av den organisation vi föreslår. I vårt delbetänkande gjorde vi beräkningen att de årliga kostna- derna för tillsättande av regionala bredbandkoordinatorer skulle uppgå till för riket som helhet och att stödet skulle finnas till 2020. Bredbandskoordinatorerna var tänkta att finnas en i varje län, dvs. För att få en översiktlig uppskattning utgick vi ifrån att kostnaderna för en koordinator motsvarar (ungefärligen en helårs- arbetskraft). I dessa kostnader ingick inte sociala avgifter. Vi gör därför i slutbetänkandet bedömningen att kostnaderna i stället för en koordinator motsvarar och inkluderar då 13Här inkluderas inte sociala avgifter. Att stimulera kommunernas engagemang Vi gjorde i delbetänkandet bedömningen att för- delningen av medel till olika delar av landet bör göras av regeringen efter en väl avvägd bedömning. Vi gjorde även bedömningen att regeringen i samband med beslut om medel bör fastställa riktlinjer för bredbandskoordinatorernas arbete. I slutbetänkandet föreslår vi nu även att Bredbandsforum får ett utökat ansvar och att det inrättas två heltidstjänster. När det gäller vårt förslag om nationell samverkan mellan myndigheter anser vi att ett sådant uppdrag bör rymmas inom myndigheternas ordinarie budget, men bör skrivas in i respektive myndighets regleringsbrev. PTS bör dock ges ett extra anslag för att leda samverkansarbetet mellan myndigheterna, detta uppskattas till . Vi uppskattar de sammanlagda lönekostnaderna till för den nationella och regionala nivån. Vi föreslår att medel från anslaget 2:3, Grundläggande betal- tjänster, omfördelas till förmån för genomförandet av den organi- sation vi föreslår. Dessa tjänster har tilldelats . Medel skulle kunna omfördelas enligt en trapp- stegsmodell i takt med att bredbandsutbyggnaden ökar. Ju högre utbyggnadsgrad, desto mindre behov av medel till grundläggande betaltjänster. Initialt skulle vissa medel kunna tas från kanalisa- tionsstödet14, eftersom vi anser att medlen skulle ge en större utväxling genom att genomföra vårt organisationsförslag. Inriktningen för det statliga åtagandet för grundläggande betal- tjänster är att det endast omfattar de orter och landsbygder där behovet inte tillgodoses av marknaden. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster måste utgå från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Rege- ringen följer utvecklingen av området för grundläggande betal- tjänster och ser att en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen är en förutsättning för att kunna trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Utvecklingen med nya betaltjänster samt mer använ- darvänliga tjänster som är anpassade för specifika behov är ytterli- gare faktorer som påverkar det statliga åtagandet för grundläggande betaltjänster.15 Eftersom vårt förslag till organisation är tänkt att resultera i en fortsatt utbyggnad av it-infrastruktur för att nå bredbandsmålen 2013/14:1 Budgetproposition 2014, utgiftsområde 22, s. 136. Att stimulera kommunernas engagemang bör behovet av medel för grundläggande betaltjänster avta . Vi tror att vår organisation kan leda till en effektivare utbyggnad och att därför en omfördelning av medelstilldelningen skulle gynna bredbandsutbyggnaden vilket i sin tur skulle kunna trygga till- gången till grundläggande infrastruktur snabbare och minska behovet av medel för grundläggande betaltjänster. 10 Konsekvenser av förslagen I det här kapitlet redogör vi för de konsekvenser av förslagen som anges i kommittéförordningen (1998:1474). Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering (14 §). Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen (15 §). Om betänkandet innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänk- andet (15 a §). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 10.1Konsekvenserna av våra förslag Vårt uppdrag har varit att föreslå justeringar i regeringens bred- bandsstrategi. Syftet med eventuella justeringar ska vara att nå målen i bredbandsstrategin. Av detta följer att konsekvenserna av de förslag som vi lägger inte skiljer sig jämfört med de konsekvenser som framgår av regeringens bredbandsstrategi. Detta gäller förutom på ett område, kostnader för staten. Vi förslår en organisation för samverkan och kompetensstöd i syfte att stimulera kommunernas engagemang för digitalisering och ut- byggnad av bredbandsinfrastruktur. Vi beräknar att den föreslagna organisationen kommer att leda till en årlig kostnad för staten på . För att finan- siera tillsättandet av bredbandskoordinatorer, det utökade ansvaret för Bredbandsforum och PTS roll att leda samverkansarbete mellan myndigheter föreslår vi att medel omfördelas från dels anslaget 2:3, Grundläggande betaltjänster, från dels kanalisationsstödet. Vi föreslår vidare att en funktion för att geografiskt aggregera efterfrågan av digitaliserade tjänster ska utvecklas. Funktionen syftar till att synliggöra var det finns behov och möjlighet att bygga ut bredband med hög överföringskapacitet och tjänar således som ett sätt att aggregera efterfrågan på bredband. Vi beräknar att utformningen av den föreslagna funktionen kommer att leda till en kostnad för staten på 500 000–. Vårt förslag är att medel för finansiering av denna kostnad tas i anspråk från anslag 2.4, Informationsteknik: telekommunikation. En särskild utredare ska göra en utvärdering av regeringens bred- bandsstrategi. Det innebär att utredaren ska göra en uppföljning av hur tillgången till bredband har utvecklats i förhållande till målen som anges i regeringens bredbandsstrategi och i den digitala agendan för . För att främja bredbandsutbyggnad ska utredaren även göra en närmare analys av bredbandsstrategins insatsområden Offentliga aktörer på marknaden och Bredband i hela landet. Utredarens huvuduppdrag är att följa upp hur tillgången till bredband har utvecklats i förhållande till målen i regeringens bredbandsstrategi och vid behov föreslå eventuella justeringar av bredbandsstrategin med syftet att möjliggöra för marknaden att åstadkomma den täckningsgrad för bredband som anges i målen för bredbandsstrategin, utreda hur kommuners agerande i olika roller påverkar bred- bandsutbyggnaden och utreda möjligheterna att inrätta ett () enligt förslag från eller föreslå en annan lösning för att främja samordning och samförläggning för bredbandsutbyggnad, och kartlägga den nationella hanteringen av stöd till bredbands- utbyggnad och vem som har varit mottagare av stöden –2012, analysera om det finns behov av en mer enhetlig stödhantering med utgångspunkt i nu gällande organisa- tionsstruktur och göra en internationell jämförelse. Utredaren ska lämna ett delbetänkande och slutredovisa uppdraget . I del- betänkandet ska utredaren redovisa resultaten av utredningen när det gäller stöd som kan användas till bredbandsutbyggnad samt den internationella jämförelsen. På det it-politiska området finns det, både på europeisk och på svensk nivå, ett flertal strategiska dokument som definierar inrikt- ning och mål. Europeiska kommissionen har tagit fram en digital agenda för (KOM(2010) 245). Den är ett av huvudinitiativen inom ramen för 2020-strategin (2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020). Strategin lanserades som ett led i att ta ur krisen och förbereda EU:s ekonomi för nästa årtionde och beskriver bland annat hur viktig användningen av informations- och kommunika- tionsteknik är för att ska kunna uppnå sina ambitioner . En av nyckelåtgärderna, som presenteras både i 2020-strategin och i den digitala agendan för , är snabb internettillgång. Målet är att alla i bör ha tillgång till grundläggande bred- band , samt en strävan att uppnå att alla i har tillgång till internethastigheter på över /s och att av de europeiska hushållen abonnerar på internetför- bindelser på över /s . beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tar till vara de möjligheter som digi- taliseringen ger. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. beslutade i enlighet med förslaget i budget- propositionen att tidigare it-politiska mål och delmål om tillväxt och kvalitet skulle upphävas och ersättas med det nya it- politiska målet (prop. 2011/12:1, utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). När det gäller målen för tillgänglighet ska dessa fortsatt gälla (prop. 2009/10:193). Den digitala agendan för pekar ut behov av insatser inom fyra strategiska områden – Lätt och säkert att använda, Tjänster som skapar nytta, Det behövs infrastruktur och It:s roll för samhälls- utvecklingen – där användarens perspektiv är utgångspunkt och där bredband ingår i ett av områdena. Det riksdagsbundna målet för tillgänglighet är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möj- ligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). beslutade regeringen om en bredbands- strategi för (dnr N2009/8317/ITP) för att tydliggöra politikens inriktning. Strategin tar sin utgångspunkt i det över- gripande målet att ska ha bredband i världsklass för att främja tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga, vilket bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle. Det hjälper också till att möta utmaningar i form av en ökad globalisering, klimat- förändringar och en åldrande befolkning i ett glest bebyggt land. En förutsättning för att möta utmaningarna är att det finns tillgång till bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Därför bör av alla hushåll och företag i ha tillgång till bredband om minst /s . bör ha sådan tillgång. Detta för att företag och hushåll i alla delar av landet ska kunna dra nytta av de fördelar som tillgång till kraftfullt bred- band ger. Ur ett demokrati- och rättighetsperspektiv är det också viktigt att alla hushåll och företag har goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband i takt med att allt fler tjänster i samhället blir digitala. Bredbandsstrategin är utformad med utgångspunkten att elektro- niska kommunikationstjänster och bredband ska tillhandahållas av marknaden. Det betonas att statens huvudsakliga roll är att skapa förutsättningar för marknaden, formulera politiska mål och undan- röja hinder för utvecklingen. För att bidra till att målen i bred- bandsstrategin uppfylls och ge marknaden förutsättningar att driva verksamhet och investera i bredband i hela landet, föreslog rege- ringen att fokus riktas mot fem insatsområden: Fungerande kon- kurrens, Offentliga aktörer på marknaden, Frekvensanvändning, Driftssäkra elektroniska kommunikationsnät och Bredband i hela landet. Stöd som kan användas till bredbandsutbyggnad Förutsättningarna för att bygga ut bredbandsinfrastruktur skiljer sig åt i olika delar av landet.