sou · H2B377 · 2014-12-01 00:00:00 — Villkoret innebär att tillstånds- havarens digitala marksändningar ska kunna tas emot av allmän- heten i det geografiska område där tillståndshavaren sänder analog radio enligt det tillstånd för analog kommersiell radio som är före- mål för myndighetens prövning om förlängning enligt den tillfälliga lagen. Det finns inget krav på omfattningen av de digitala sändning- arna utöver att de ska kunna tas emot av allmänheten i det analoga sändningsområdet. Villkoret innebär vidare att samma format under viss beteckning ska sändas både analogt och digitalt för att förläng- ningsvillkoret ska vara uppfyllt. Det andra villkoret handlar om att tillståndshavaren ska ingå avtal med övriga tillståndshavare för att informera om digitalradio- övergången och det utbud som tillståndshavarna tillhandahåller i digitala marksändningar. Avtalets närmare utformning är en fråga för tillståndshavarna. Myndighetens prövning handlar om att kon- statera att ett avtal om informationssamverkan är ingått med övriga tillståndshavare som ansökt om förlängning samt att det tydliggör respektive tillståndshavares skyldigheter avseende informationen till lyssnarna om digitalradioövergången och det digitala radio- utbudet. Det bör därvid räcka att tillståndshavaren på myndig- hetens förfrågan svarar att avtal med denna innebörd är ingått. I och med att en ny bestämmelse införs i 13 kap. 9 § radio- och tv- lagen kan Myndigheten för radio och tv ställa upp som tillstånds- villkor att tillståndshavaren ingår avtal om samverkan med övriga tillståndshavare. Tredje stycket motsvarar 5 kap. 13 § andra stycket i tidigare radio- och TV-lagen (1996:844). En förutsättning för att tillstånds- myndigheten ska kunna meddela förlängning av tillstånd för analog kommersiell radio är att möjligheten att använda radiofrekvenserna i det aktuella sändningsområdet inte ändrats på grund av inter- nationella överenskommelser som anslutit sig till. Myndigheten för radio och tv bestämmer ett sändningsområdes omfattning för analog kommersiell radio enligt 13 kap. 2 § radio- och tv-lagen (2010:696). Bestämmelsen innebär att Myndigheten för radio och tv kan genomföra mindre förändringar av sändnings- områdenas omfattning utan att det påverkar berörda tillståndshavares möjligheter att få sina tillstånd förlängda enligt den tillfälliga lagen. Större förändringar medför att tillstånd att sända analog kommersi- ell radio i det aktuella området fördelas enligt bestämmelserna i radio- och tv-lagen, dvs. genom ett slutet anbudsförfarande. I 5 kap. i den tidigare radio- och TV-lagen (1996:844) fanns motsvarande bestämmelser för förlängning av tillstånd för lokal- radio. Bestämmelsen innebär att Myndigheten för radio och tv ska med- dela en tillståndshavare som ansökt om förlängning av tillstånd att sända analog kommersiell radio senast tillstånds- periodens utgång, om myndigheten inte avser att bevilja förlängning. Samtliga nuvarande tillstånd löper ut . Eventuella besked om att förlängning ej kommer att medges behöver därför lämnas till tillståndshavarna . 6.2Förslaget till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Ändringen innebär att en ny femte punkt införs i första stycket. Den ger Myndigheten för radio och tv möjlighet att i tillstånds- villkoren ställa krav på tillståndshavaren att ingå avtal med övriga tillståndshavare om samverkan i sändningar för att informera om digitalradioövergången och det utbud som tillståndshavarna sänder i digitala marksändningar. Branschsamordnare för digitalisering av ljudradion En särskild utredare, som ska fungera som branschsamordnare, ska arbeta för en övergång till digital ljudradio. Samordnaren ska till- sammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med berörda aktörer utarbeta ett förslag till plan för övergång från marksänd analog ljudradio till marksänd digital ljudradio. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att samordna en digitalisering av ljudradion En fullständig digitalisering av ljudradiosändningar i marknätet har varit en aktuell fråga , när de första digitala ljudradio- sändningarna inleddes. är det av befolk- ningen som nås av sändningarna. Det finns flera fördelar med en digitalisering av den marksända ljudradion: fler kanaler med ett bredare utbud för fler lyssnargrupper, möjlighet till nya tjänster bland annat för personer med funktionsnedsättning, långsiktigt lägre distributionskostnader och förbättrad konkurrens genom att den kommersiella radion kan sända nationellt. Av de skälen har behovet av en övergång till digital ljudradio upplevts som ange- lägen, inte minst av radiobranschen. En övergång från analoga till digitala ljudradiosändningar bör vara marknadsdriven, som det allmänna kan bidra till att skapa goda förutsättningar. Utredaren ska tillsammans med Myndig- heten för radio och tv och i nära dialog med berörda aktörer, utarbeta ett förslag till plan för övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio. De bedömningar som regeringen redovisat i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) ska tjäna som utgångspunkt i arbetet. Det innebär bland annat att samordnaren ska utgå från att FM- sändningarna släcks 2022 och att de digitala sändningarna ska nå hela landet och uppfylla högt ställda beredskapskrav. I uppdraget ingår att göra en bedömning av ett uppskattat datum för släckning, som underlag för att slutligt fastställa tidpunkten då FM-sändning- arna ska upphöra. Samråd och redovisning av uppdraget Uppdraget ska genomföras tillsammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med , , de kommersiella programföretagen, företrädare för när- radion och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . Digital marksänd ljudradio med tekniken DAB eller DAB+ före- kommer på flera håll i världen. Det är framförallt i som tekniken fått spridning och DAB/DAB+-sändningar bedrivs exem- pelvis i , , , , , , , , och . Utanför är det framförallt i som radiosändningar med DAB-teknik har byggts ut. Försökssändningar med DAB-teknik inleddes av NRK och det privata radioföretaget . NRK var bland de första program- bolagen i världen som lanserade en kanal, Alltid Klassisk, som enbart fick distribution via DAB-nätet. Genom frekvensplanerings- konferensen i hade fått tillgång till ett riks- täckande nät och ett regionalt nedbrytbart nät i åtta regioner. Året efter tog det norska upp frågan om en digita- lisering av radion i en stortingsmelding och föreslog att en eventu- ell digitalisering av radion i skulle vara aktörsdriven.1 Beslut om en utbyggnad av digitala sändarnät skulle således vara en fråga för radioföretagen själva och avgöras utifrån affärsmässiga överväg- anden. Staten påtog sig inget ansvar. föreslog vidare att använda det rikstäck- ande blocket för att sända sex programtjänster varav fyra skulle tillhandahållas av NRK och en av P4. Departementet avvaktade i frågan om fördelning av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara nätet. (1996–1997) Kringkasting og dagspresse 1996 mv. Digitalradiofrågan behandlades på nytt av statsmakterna 2006 och då fastslogs den tidigare uppställda principen om en aktörstyrd utbyggnad av digitala marksändningar.2 Vid frekvensplaneringskonferensen i erhöll ytterligare sändningsmöjligheter för DAB-radio i VHF-bandet i form av ett rikstäckande nät och ett regionalt nedbrytbart i 37 områden. har alltså liksom tillgång till fyra frekvenslager för utbyggnad av digitalradionät. Utbyggnaden av digitalradionäten nådde 80 procents befolk- ningstäckning men lyssnandet var svagt. Det fanns en uppfattning inom radiobranschen att ytterligare initiativ behövdes för att driva utvecklingen framåt. Branschen menade att digitaliseringsprocessen gick för långsamt och att statsmakterna behövde ge en tydligare signal om att en digitalisering skulle genomföras. Mot bakgrund av att radioföretagen efterlyste en revision av de fastslagna principerna för en digitalisering av radion och att det norska FM-nätet ansågs åldersstiget och i behov av ökade resurser för att upprätthållas, presenterade en ny stortingsmelding 2010.3 Huvudtemat var hur statsmakterna mer aktivt kunde bidra till en digitalisering av marksänd radio. Förslaget innehåller ett tydligt ställningstagande för en avveck- ling av FM-sändningarna under förutsättning att fem villkor är uppfyllda. Tre av villkoren beskrivs som absoluta, nämligen att NRK:s digitala utbud får en täckning som motsvarar dagens P1- täckning i FM-nätet, att de kommersiella sändningarna byggs ut till minst 90 procents befolkningstäckning och att det digitala radio- utbudet representerar ett mervärde för lyssnarna. Dessa absoluta krav måste vara uppfyllda . För att en FM- avveckling ska ske 2017 måste två ytterligare villkor vara uppfyllda, också . Det måste finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottaganing i bil och minst hälften av radiolyssnarna måste lyssna på radio via en digital plattform. Om dessa kriterier inte är uppfyllda 2015 sker FM-släckningen , under förutsättning att de absoluta kraven är uppfyllda. (2006–2007) Kringkasting i en digital fremtid. (2010–2011) Digitalisering av radiomediet. Stortingsmeldingen berör också frågan om de mindre lokal- radiostationerna, motsvarande den svenska närradion, och poängte- rar att en lyckad övergång till digital radio förutsätter att hänsyn tas till lokalradions intressen. föreslår att de flesta lokalradioaktörerna bör ha möjlighet att sända på FM också efter 2017, men också att de som önskar bör få möjlighet att sända i DAB-nätet. ska departementet komma med ett kon- kret förslag som tillvaratar lokalradions intressen. En annan viktig del av förslaget är att ge de stora kommersiella radioföretagen möjlighet att få sina tillstånd för rikstäckande analog kommersiell radio förlängda till och med tidpunkten för FM-släck- ning. En möjlighet till förlängning ges under förutsättning att till- ståndshavarna bland annat förpliktar sig att stödja utbyggnaden av ett sändarnät för kommersiell radio till 90 procents befolknings- täckning. stortingsmelding, Digitalisering av radiomediet, beslu- tades av 2011 och skapade förutsättningar för radio- branschen att aktivt driva radions digitalisering. Den gav de formella ramarna för teknikskiftet och möjliggjorde för radiobranschen att investera i innehåll och infrastruktur. Tydligheten när det gäller datum för avveckling av FM-sändningarna och de villkor som ska vara uppfyllda har varit viktiga för att skapa förutsägbarhet för alla inblandade aktörer och lyssnarna. Avgörande för stortingsmelding- ens tillkomst har sannolikt varit att den norska radiobranschen varit eniga i frågan om behovet av en digitalisering samt att det funnits en politisk övertygelse på kultur- och medieområdet om behovet av en förnyelse av radiomediet. En central roll för digitaliseringen av radion intar organisationen , som bildades av P4, NRK och SBS Radio. Organisationens syfte är dels att sörja för att radioföre- tagen kan distribuera sina tjänster genom att vara operatör av DAB- sändarnät, dels att koordinera informationsarbetet och arbeta för radiodigitaliseringen. Norkring, ett helägt dotterbolag till , bygger ut och tillhandahåller utsändningstjänster i de rikstäckande DAB-näten. I det rikstäckande kommersiella DAB-nätet verkar Digitalradio som operatör och har slutit ett 20-årigt avtal med Norkring om utsändningstjänsterna. I nätet, som är utbyggt till drygt 90 procents befolkningstäckning i enlighet med statsmakt- ernas krav, sänds kanaler från NRK, P4 och SBS Radio. nedbrytbart rikstäckande nät byggs av Norkring för NRK:s räkning, också med ett 20-årigt avtal som grund. Enligt släckningsvillkoren ska det ha samma täckning som dagens analoga P1-nät för att FM- avvecklingen ska kunna genomföras, dvs. I Medie- tilsynets statusrapport nr 5/2014 – Slukkevilkår for digitalradio- overgang redovisades uppgifter från NRK att täckningen uppgick till av befolkningen.4 Post- och teletil- synet har fått i uppdrag att tillsammans med Medietilsynet verifiera uppnådd täckningsgrad per . För att kunna gå vidare med FM-släckning är ett av villkoren att minst hälften av lyssnarna lyssnar via en digital plattform. Uppfyllelsen av detta villkor granskas löpande av Medietilsynet bland annat genom telefonintervjuer av företaget . I statusrapport 5/2014 redovisas en ökning av det digitala radio- lyssnandet från i . Digital lyssning har ökat mer i städer än på landet och ser man till skillnader i åldersgrupper är ökningen stark- ast i kategorin 60+. presenterades resultatet av lyssnarmätningar gjorda . Det visar att av lyssnarna lyssnar digitalt och därmed har myndigheternas krav uppnåtts. siktar på att fatta beslut om släckning . inledde provsändningar med DAB-teknik för att lära sig om tekniken och utforska lyssnar- intresset. fattades politiska beslut om att påbörja permanenta DAB-sändningar möjligt. Beslutet fick formen av ett tilläggsavtal till medieavtalet för perioden –2000. Medie- avtalet är ett politiskt avtal om ramarna för mediepolitiken som ingås mellan regeringen och ett eller flera partier i . Normalt ingås avtal för och kompletteras under giltig- hetstiden med tilläggsavtal om det blir nödvändigt med justeringar. I tilläggsavtalet förtydligades att det var viktigt att utnyttja fördel- 4 Medietilsynet är ett statligt förvaltningsorgan med ett flertal uppgifter på medieområdet, motsvarande bland annat svenska Myndigheten för radio och tv:s ansvarsområden. arna med digitala utsändningar och möjligheterna för nya tjänster. ansågs av avtalsparterna vara ett naturligt loko- motiv i utvecklingen av digital radio, men även andra radioföretag skulle ges möjlighet att sända digital radio. har genom internationella frekvensöverenskommelser möjlighet att sända DAB-radio i tre frekvenslager. Med utgångs- punkt i den politiska överenskommelsen påbörjades en utbyggnad av det som kallas DAB1-sändarnätet till full utom- hustäckning. påbörjades parallellsändningar av DR:s FM- kanaler och tillkom åtta programtjänster från DR som enbart distribuerades digitalt. Ytterligare ett sändarnät, DAB2, sattes i drift 2004 och används för kommersiell radio. Styrelsen för Bibliotek og Medier, numera Kulturstyrelsen, fick i uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för digital radio, inklusive etablering av ett tredje sändarnät. Strategin utarbe- tades i samarbete med alla relevanta aktörer på radioområdet. Kulturstyrelsen presenterade i en rapport om digitalradio fyra scenarier för strategiska val knutna till en digitalisering av radion: a)Avvaktansscenariot, där man väntar och ser hur marknadens aktörer agerar kommande år, och först senare fattar politiska beslut om och hur en digitalisering ska genomföras. b)Avvaktansscenariot kombinerat med möjlig omdisponering, som innebär att en tvåårsperiod utnyttjas för att belysa möjlig- heterna till att flytta DR:s utbud från DAB1-nätet till DAB2- nätet samt närmare undersöka villkoren för en digitalradio- övergång. Att ge DR tillgång till kapaciteten i DAB2-nätet skulle innebära en möjlighet att distribuera företagets regionala sändningar fullt ut, eftersom DAB1-nätet inte är regionalt ned- brytbart. c)Expansionsscenariot, som innebär ett tillvaratagande av samtliga DAB-sändningsmöjligheter enligt frekvensplaneringen med ut- byggnad av ett tredje sändarnät, som FM-sändning- arna fortsätter tills vidare. Alternativet innebär också en över- gång från DAB till DAB+. d)Migreringsscenariot, som baseras på att radiomediet digitaliseras med en övergång till DAB+, eller eventuellt DVB-T2-Lite, och att digitaliseringen sker genom en etappvis överflyttning av kanaler från FM till den digitala plattformen eller genom en samtidig släckning av alla FM-sändningar och överflyttning till digitala sändarnät. beslutades ett nytt medieavtal för perioden –2014. Avtalet innebar ett ställningstagande för en släckning av FM-sändningarna och en utbyggnad av digital radio. Några centrala delar i överenskommelsen är: FM-bandet släcks vid utgången av 2019 om det vid halvårs- skiftet 2018 kan konstateras att av radio- lyssningen, inklusive radiolyssning i bilar, sker på digitala platt- formar. Icke-kommersiell lokalradio, motsvarande den svenska när- radion, får dock möjligheten att fortsätta distribueras via FM om de inte vill gå över till digital distribution. Frågan om en eventuell förlängning av den kommersiella radions FM-tillstånd, som löper , till och med FM- släckningen blir föremål för utredning. Fortsatt undersökning av de tekniska förutsättningarna för ett byte av DR:s och de kommersiella programföretagens utsänd- ningskapacitet i DAB1- och DAB2-näten. Undersökningen utgår från en övergång från DAB till DAB+. Ett byte, tillsam- mans med en övergång till DAB+, ger möjlighet att samla DR:s regionala program och övriga DAB-utbud i samma sändarnät. Utlysning av ledig kapacitet i DAB2-nätet till kommersiella aktörer bör ske , med villkor om att nya tillståndshavare ska acceptera att sända i DAB1-nätet med hänsyn till sändar- nätsbytet. Därefter bör förberedas för utlysning av sändnings- möjligheterna i ett tredje DAB-nät på kommersiella villkor. Det finns ett politiskt önskemål om att DR inte ska vara ägare till DAB1-nätet. avtalade de mediepolitiska talespersonerna från partierna bakom medieavtalet –2014, att Kultur- ministeriet och Kulturstyrelsen, i dialog med relevanta aktörer ska undersöka möjligheterna att implementera de olika delarna i medie- avtalets avsnitt om digitalradio stegvist och i närmare samarbete med aktörerna. En justerad plan för utbyggnad av digitalradio i presenterades . Två etapper definieras i planen: Steg 1: Fokus på att öka utbudet av programtjänster i DAB- näten och att påbörja en övergång till DAB+. Nya sändnings- möjligheter för kommersiell radio ska utlysas i DAB 3-nätet . Nätet är ännu inte utbyggt men förväntas kunna tas i bruk för DAB+-tjänster. P4, DR:s regionala program, som ännu inte är tillgängligt i DAB, distribueras i DAB+ i DAB2-nätet. Steg 2: Fokus på ett generellt formatskifte till DAB+ och genomförande av kapacitetsbytet i DAB1- och DAB2-näten. Därmed samlas DR:s program i DAB2-nätet och rikstäckande kommersiella kanaler i DAB1-nätet. Planen innebär enligt Kulturstyrelsen att DAB-plattformen kom- mer att kunna erbjuda ett utbud och en täckning så att lyssnarna kan byta från FM till DAB utan att uppleva försäm- ringar. sörjs för att nuvarande DAB-lyssnare inte kom- mer att uppleva försämringar under arbetet med steg 1. De programföretag som får tillstånd att sända i DAB3-nätet ska gemensamt besluta om hur täckningsgraden ska vara i de 13 regioner som nätet är nedbrytbart i. En informationskampanj om digital radio ska genomföras i sam- band med att DAB3-nätet tas i bruk och pågå till FM-släckningen. Radiobranschens parter ska involveras i arbetet. har också etablerat ett forum för digitalradioutbyggnaden i . Till forumet ska inbjudas radiobranschen, relevanta myndigheter, repre- sentanter för konsumenter, radio- och tv-handlare, bilbranschen och importörer. Forumet ska möjliggöra en löpande dialog mellan och relevanta aktörer om digitalradioutbyggnaden. Det finska public service-företaget startade försöksverksamhet med DAB-sändningar 1998 som nådde cirka 2 miljoner invånare. Intresset från kommersiell radio att delta i försöken var lågt och 2005 upphörde YLE med sin DAB-verksamhet. Inför frekvens- koordineringskonfrensen i valde att inte lämna in några önskemål om tilldelningar för DAB-radio, utan i stället sträva efter att använda tillgängligt utrymme i VHF-bandet för digital-tv-sändningar. Det betyder att det inte längre finns frekvensresurser planerade för DAB-sändningar i och det gör landet unikt i ett europeiskt perspektiv. YLE tillhandahåller ett antal radiokanaler via det digitala marknätet för tv. Försök med radiodistribution via mobil-tv- tekniken DVB-H har genomförts utan framgång. BBC påbörjade provsändningar med DAB 1995 men först började företaget på allvar satsa resurser på den digitala radion. Bland annat lanserades ett flertal kanaler som endast tillgänglig- gjordes via den digitala plattformen. sänds DAB-radio i två rikstäckande nät med 94 respektive 89 procents täckningsgrad. Utöver detta sänds digitalradio via ett antal regionala och lokala sändarnät som tillsammans täcker av hushållen. BBC sänder 11 kanaler i sitt rikstäckande nät och i det andra riks- täckande nätet, som drivs av företaget , sänds 12 kom- mersiella kanaler. BBC har förbundit sig att bygga ut sitt nät till 97 procents täckning. presenterade den brittiska regeringen rapporten som innehöll ställningstaganden på digitalradio- området. I rapporten förtydligades behovet av en digital broadcast- baserad distributionsplattform avsedd för radio. som rege- ringen konstaterade att DAB-utvecklingen gått framåt när det gällde täckning, utbud av tjänster och tillgången till attraktivt prissatta mottagare, så fanns det behov för regeringen att sörja för en fort- satt positiv utveckling. Regeringens beslut tog sin utgångspunkt i de övergångskriterier som tagits fram i en tidigare rapport, nämligen att beslut om ett datum för släckning av FM-näten kan fattas när av radiolyssnandet sker digitalt, och den nationella DAB-täckningen är jämförbar med FM och den lokala DAB-täckningen motsvarar av befolkningen och inkluderar alla större vägar. Regeringens avsikt var att ha uppnått övergångskriterierna . Datumet för släckning ska offentliggöras före släckningen och ett måldatum för släckning sattes således till slutet av 2015. Vid sidan av de centrala förutsättningarna för en digitalradio- övergång tog rapporten också upp andra digitalradiorelaterade frågor. Mot bakgrund av att frågor ställts om den mest lämpliga tekniken för digitalradio framförde regeringen att framtidens digitala radio kommer att finnas på många plattformar parallellt, men att lyssnar- nas beteende redan visat på behovet av en markbaserad distribution och att DAB-tekniken kan ge fördelar för lyssnarna och radioföre- tagen både på kort och på lång sikt. meddelade den brittiske kulturministern regeringens ställningstagande i den fortsatta digitalise- ringsprocessen.5 Inledningsvis noterades att utbyggnaden av DAB- näten har fortsatt och att antalet digitalradiolyssnare fortsätter att öka. har andelen digitalt lyssnande gått upp från . av befolkningen bor nu i hushåll där det finns en DAB-radiomottagare och andelen nya bilar som säljs med DAB-radio monterade hade ökat från 2010 till 41,6 pro- cent 2013. Trots den fortsatt positiva utvecklingen, så hade målen som uppställts för att kunna fatta beslut om en digitalisering av radion inte uppnåtts. Någon tidpunkt för en digitalradioövergång och släckning av FM-nätet presenterades således inte av ministern, däremot ett antal åtgärder för att påskynda digitalradioutvecklingen. I huvudsak handlade det om att ge förutsättningar för en fortsatt 5 /government/speeches/go-digital-conference-16-december-2013-check- against-delivery utbyggnad av de lokala och regionala nätens täckning. Även utbuds- frågan berördes genom besked om utlysning av tillstånd för ett andra rikstäckande kommersiellt sändarnät. Dessutom ska tillstånds- myndigheten fortsätta sin försöksverksamhet med små- skalig DAB, vilket är en teknisk lösning som möjliggör för mindre lokala radiostationer att sända digitalt med DAB-teknik utan att behöva använda kapacitet hos de större sändaroperatörerna. Även ett antal steg för att underlätta uppgradering av bilparkens analoga radiomottagare presenterades. Den brittiska radiobranschen är, med några undantag, fortsatt angelägna om att driva digitaliseringen framåt och verkar i den gemensamma organisationen för att informera allmänheten om digital radio.