sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — Strategiska frågor som tas upp i den digitala agendan handlar om tillgången till och användningen av datorer och it i undervisningen, elevers och lärares it-kompetens samt att lärare har förståelse för de möjligheter som it skapar för eleverna. Dessutom nämns att använd- ning av it kan bidra till en effektiv administration av skolan. Fokus ligger på grund- och gymnasieskolan snarare än högre utbildning. En fördjupad genomgång av sakområdet ges i kapitel 5. 6 Mina vårdkontakter är en nationell tjänst och erbjuds i landets alla regioner och landsting. Utbudet av tjänster i Mina vårdkontakter kan variera mellan landstingen och regionerna. Den digitala agendans sakområden Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Indikatorerna för sakområdet baserar sig på European Schoolnets Survey about ICT in education sånär som på indikator 2.4.5, vilken kommer från och it-kompetens i skolan. ligger i toppen av de europeiska länderna när det gäller tillgång till teknik men hamnar efter i användningen av den inom skola och undervisning. och återfinns också i toppen avseende tekniktillgång men rankas högre än avseende använd- ningen av tekniken. Det genomgående mönstret är att tillgång och användning ökar högre upp i utbildningssystemet. De indikatorer som finns upptagna fokuserar på grundskolenivån då digitali- seringen inte har kommit lika långt här som för de gymnasiala utbildningarna. Enligt European Schoolnets studie Survey of Schools: ICT in Education7 som bygger på data –2012 är datortätheten högre i svenska grundskolor än EU-genomsnittet. Denna mätning visade att det 2011 gick cirka 70 datorer per 100 elever i årskurs 7 Europeiska Kommissionen (2013), Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking Access, Use and Attitudes to Technology in Europe´s Schools. Den digitala agendans sakområden Motsvarande siffra för årskurs fyra var cirka 30 datorer. Detta är betydligt högre nivåer jämfört med övriga länder som ingick i undersökningen. Elevdatorer i klass 4 Elevdatorer i klass 8 Det råder skillnad i tillgången till egen dator mellan grund- och gymn- asieskolan i . var det av gymnasielärarna som angav att de har tillgång till en egen personlig dator eller surfplatta medan motsvarande andel bland grundskolelärarna var . Drygt hälften av grund- och gymnasieskolorna har en it- plan upprättad. I ett europeiskt perspektiv placerar sig i mellanskiktet avse- ende andelen lärare som kompetensutvecklat sig inom it. Andelen lärare som tagit del av fortbildning inom it är bland lärarna i årskurs 8. I en europeisk jämförelse av elevers och lärares självförtroende när det gäller it-användningen ligger såväl svenska elever som lärare nära genomsnittet i EU. Dock uttrycker lärare i högre klasser ett större självförtroende än lärare i de lägre klass- erna8. Den digitala agendans sakområden Ambitionen för sakområdet är att it ska vara ett stöd för medborgar- dialog samt bidra till att öka medborgarnas kunskap, samhällsengage- mang, insyn och inflytande. Inom ramen för arbetet med att stärka demokratin är prioriterade frågor möjligheter till insyn och inflyt- ande, lokal och demokrati, förstärkta möjligheter till inflytande i den demokratiska processen samt vidgat inflytande med hjälp av e-verktyg. Indikatorerna består av två mått på hur befolkningen ser på de demokratiserande möjligheterna med digitalisering, en på hur det används och slutligen två bredare index. Det finns två indikatorer med internationell jämförbarhet. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Den digitala agendans sakområden Andelen personer som skickat in eller postat åsikter om med- borgerliga eller politiska frågor på någon webbplats eller sociala medier var 2013. I jämförelse med övriga länder i placerar det oss på en femte plats. kommuner och landsting (SKL) har undersökt med- borgarnas möjlighet att få information om kommunen och de för- troendevalda, samt att få insyn och delaktighet i den demokratiska processen. I mätningen Information till alla (se även beskrivning i tabell 3.9 ovan) , framgår att genomsnittsvärdet för kom- muners mognadsnivå vad gäller utnyttjandet av digitala verktyg för demokrati och medborgardialog ligger på . Resultatet är i stort sett oförändrat jämfört med mätning. Indikatorerna avseende tilltron till internets påverkan på demokratin visar en ökning . var det av befolkningen som trodde att internet skulle bidra till att människor skulle få det lättare att påverka regeringen. Det är en relativt hög ökning då trodde det. har också andelen som tror att internet bidrar till en ökad förståelse för politik ökat från till . Det är svårt att göra en sammantagen bedömning på två inter- nationellt jämförbara indikatorer men e-participation index är sam- manvägt av ytterligare indikatorer och där placerar vi oss som artonde land. Det är långt ifrån it-politiska målet, som Den digitala agendans sakområden metodiken baserar sig på en innehållsutvärdering av nationella webb- platser. Tittar vi på de nationella indikatorerna ser vi en positiv utveckling . Man kan tänka sig att sakområdet påverkas positivt av ökad transparens i den offentliga förvaltningen till följd av ökad digitalisering. Ambitionen för sakområdet är att kulturella verksamheter, sam- lingar och arkiv i ökad utsträckning ska bevaras digitalt och till- gängliggöras elektroniskt för allmänheten. Alla statliga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kultur- arvsinformation ska ha en plan för digitalisering och tillgänglighet. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. finns få indikatorer att tillgå när det gäller sakområdet som det är formulerat i den digitala agendan. Detta gäller särskilt indikatorer med internationell jämförbarhet. Europeana, ett bibliotek för att göra kulturella och veten- skapliga arv tillgängligt, tar fram statistik över vilka länder som rapporterat in mest innehåll. Där stod för av det totala antalet objekt . Det gör att vi är femte största land i antalet objekt. Före ligger , , och , flera av dem avsevärt mycket större länder. Den digitala agendans sakområden Bibliotekens utlån av e-böcker Antalet e-böcker som lånas ut av folkbiblioteken är fortfarande litet i förhållande till det totala antalet utlånade böcker. uppgick andelen till . Tillväxttakten har ökat kraftigt –2012 i förhållande till . Kulturanalys tar fram statistik på hur stor andel av museernas samlingar som är digitalt tillgängliga via webben. Den siffra som finns tillgänglig är och där uppgår andelen till . Även här blir bilden oklar när det gäller uppfyllnad av det it- politiska målet på grund av avsaknaden av internationella jämförelser. Vi kan se att är aktiva med att rapportera in innehåll till Europeana. Räknat per capita är vi näst största land i att bidra med innehåll. visar inte siffran andelen digitaliserat och till- gängliggjort material utan bara det som har rapporterats. 3.1.11Internet i och globalt Ambitionen för sakområdet är att ska verka för ett tillgäng- ligt, öppet och robust internet i och globalt. Sakområdet består av två delområden, internet i och internet globalt. Internet i syftar till att säkerställa ett öppet, robust och till- gängligt nät genom nätneutralitet och implementering av IPv6 samt DNSSEC. Internet globalt fokuserar på hur engagerar sig i Den digitala agendans sakområden internationella fora, som () och ICANN. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Till internets kritiska resurser hör tillgången till IP-adresser och domännamnssystem, varför det är viktigt att beakta utvecklingen av teknik och säkerhet. Trenden med ökad aktivitet på IPv6- området har vuxit sig starkare. Att införa IPv6 vid sidan av IPv4 är en förutsättning för en organisation att behålla och förbättra sin förmåga att kommunicera via internet. IPv6 är därför en förutsätt- ning för en långsiktig kontinuerlig tillgång till och utveckling av internet och andra IP-nät och nättjänster. Andelen myndigheter som i någon del implementerat IPv6 (webb, e-post eller DNS- servrar) har ökat från . Av de mest välbesökta webbplatserna i var det som använde IPv6 fjärde kvartalet 2013, vilket är en ökning från tredje kvartalet 2012. I en europeisk rankning pla- cerar det på åttonde plats där , och utgör topp tre. Den digitala agendans sakområden När det gäller DNSSEC, som skyddar internetanvändare från för- falskad eller manipulerad DNS-information, är det framför allt kommuner, myndigheter, landsting och internetoperatörer som har börjat införa den säkrare tekniken9. Andelen DNSSEC-domäner för hela .se-zonen var 2012, en ökning med . Andelen myndigheter10 som infört DNSSEC var 2013. Tittar vi på de mest välbesökta webbplatserna i kan vi se att av dem är nåbara via IPv6. En andel som placerar på 8:e plats i en europeisk jämförelse. ligger etta av webb- platserna åtföljd av och . Utvecklingen är positiv när det gäller implementeringen av IPv6. Utvecklingen för införandet av DNSSEC är mer stillastående. Målsättningen när det gäller IPv6 och DNSSEC för de svenska myndigheterna, var att alla skulle använda sig av DNSSEC och vara nåbara med IPv6 . Vi konstaterar att målet inte har upp- nåtts. Enligt den digitala agendan ska internets utveckling karaktäri- seras av öppenhet, frihet och säkerhet samt vara till gagn för med- 9https:///press/pressmeddelanden/en-femtedel-av-domanerna-i-se-zonen-har- allvarliga-fel/ 10Utom Länsstyrelser, högskolor och universitet. Den digitala agendans sakområden borgare, företag, organisationer och offentlig sektor, vilket de olika indikatorerna som behandlats här ovan på olika sätt berör. När det gäller graden av nätneutralitet har det varit svårare att identifiera lämpliga indikatorer, delvis för att det inte är strikt definierat vad det innebär i teknisk mening på samma sätt som IPv6 och DNSSEC. I Post- och () individundersökning11 infördes ett nytt svarsalternativ på frågan om skäl till att man bytt internetoperatör. Den visar att bytt operatör på grund av att deras abonnemang hade begränsningar, till exempel blockeringar av tjänster. Något som skulle kunna indikera att en relativt liten andel upplever begränsningar och blockering av tjänster i så stor grad att de väljer att byta abonnemang. Vi har inte valt att ta in den som indikator då frågan endast ställts och saknar internationella jämförelser. Vi har inte identifierat några indikatorer som mäter engagemang i internationella fora som ICANN och IGF. Som alter- nativ övervägdes antalet deltagande representanter vid inter- nationella möten, men det bedömdes inte på ett relevant sätt visa hela vårt engagemang. Ambitionen för sakområdet är att privata och offentliga informa- tionssystem ska säkras i syfte att värna olika värden i samhället såsom demokrati, personlig integritet, tillväxt samt ekonomisk och politisk stabilitet. 11 Svenskarnas användning av telefoni och internet - PTS individundersökning 2013. Den digitala agendans sakområden Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Antalet säkra internetservrar per en miljon invånare har ökat kraftigt . var antalet 178 per miljon invånare. Mot- svarande siffra 2009 var 857. ägde den största ökningen rum, med 411 enheter . hade antalet ökat till 1 512 och placerades då i mätning på en sextonde plats i internationell jämförelse12. Den digitala agendans sakområden Inom sakområdet finns indikatorer som ger en möjlighet att förstå i vilken mån internettrafiken i är krypterad. (.SE) har publicerat mätningar över andelen verksamheter som har stöd för TLS/SLL i sina e-post- servrar i syfte att kryptera kommunikationen mellan två enheter för att skydda den information som utväxlas. I den senaste mät- ningen, som utfördes , visade resultatet att andelen verk- samheter som har stöd för TLS/SLL i sina e-postservrar har minskat från 2012. I en kartläggning av andelen datorer som attackeras av någon form av malware13, visar det sig att av de datorer som använder sig av Microsofts säkerhetsprogramvara så utsätts för detta. var det en nedgång från vilket gör att är det land med fjärde lägsta andelen 13 På Svenska Sabotageprogram. En överordnad term för de flesta typer av oönskade dator- program, framför allt virus, maskar, trojaner och hybrider därav enligt Svenska datatermgruppen. Den digitala agendans sakområden datorer som utsätts för malware. Rankningen toppas av , och . E-delegationen har i en uppföljning av svensk e-förvaltning14 ställt frågor om myndigheternas informationssäkerhet. I mätningen upp- ger en majoritet av myndigheterna att de har infört, eller arbetar med att införa, en informationssäkerhetspolicy. har andelen ökat från . Rutiner för att genomföra risk- och sårbarhetsanalyser finns implementerade hos av myndigheterna. En andel som minskade från undersökning men då definitionen delvis ändrats mellan mätning- arna går det inte att lägga för stor vikt vid förändringen. Det finns även ett mål om att antalet myndigheter som är anslutna till SGSI (Swedish Government Secure Intranet) ska öka. Enligt dokumentation från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) använde ett fyrtiotal myndigheter nätverket 2013. DNSSEC är något som kan anses ligga inom ramen för sam- hällets informationssäkerhet. I digitala agendan behandlas det inom sakområdet Internet i och globalt varför vi placerat en indikator som visar på implementering av DNSSEC där. 14 E-delegationen (2011). Rapport: Uppföljning av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e-tjänster 2011. Den digitala agendans sakområden Samhällets informationssäkerhet är svårt att bedöma som helhet då tillgången på internationellt jämförbara indikatorer är låg. De jämförelser vi kan göra visar att vi ligger bra till om vi tittar på antalet infekterade datorer i , även om detta mått endast fångar en liten del av området. Här finns en koppling till sakområdet Vardagssäkerhet. Flera av indikatorerna har en positiv utveckling . Ambitionen för sakområdet är att det behövs en fungerande mjuk infrastruktur för att digitaliseringens möjligheter ska kunna användas fullt ut. De strategiska utmaningarna inom området utgörs bland annat av att det behövs resurser i form av tillgänglig- gjord information, grundläggande tjänster och funktioner för att uppnå ökad kommunikation mellan olika aktörer. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Inom sakområdet återfinns indikatorer som visar på sådant som möjliggör för olika aktörer i samhället att utföra fler myndighets- ärenden på nätet. Den digitala agendan tar specifikt upp tjänster som e-faktura, e-arkiv och e-legitimation där samverkan mellan det offentliga och näringslivet krävs och det föreligger ett behov av standardisering. Området är därmed nära besläktat med e-förvalt- ningsfrågorna som i huvudsak ligger inom ramen för sakområdet Offentlig förvaltning men återfinns även i flera sakområden. Den digitala agendans sakområden En av de indikatorer som finns framtagna för att mäta utveck- lingen inom sakområdet riktar in sig på användning av den myndig- hetsövergripande tjänsten e-legitimation. Enligt studien och Internet 2013 var det av befolkningen och uppåt som uppgav att de hade någon form av e-legitimation. När det gäller upphandling inom kommuner och landsting använder av kommunerna och landstingen it för att underlätta köp av varor och tjänster. En mätning visar att det bland myndigheterna var som angav att de sam- verkar med andra organisationer för att genomföra gemensamma upphandlingar. angav av myndigheterna att de samverkat med andra myndigheter i utvecklingen av e-tjänster, en siffra som ökat till . Genom samverkan och återanvändning av tjänster etableras en standardisering och uppbygg- naden av mjuk infrastruktur. Ytterligare en indikator som tagits fram för att mäta utvecklingen av den mjuka infrastrukturen är huruvida myndigheter upplever brister i tillämpning av gemen- samma standarder. Andelen myndigheter som upplever brister upp- gick , en minskning . Den digitala agendans sakområden Vi har inte identifierat några internationellt jämförbara indika- torer för sakområdet vilket gör att det inte går att relatera den svenska utvecklingen till omvärlden. Ambitionen för sakområdet är att det offentliga ska använda geografisk information som är beskriven i nationellt bestämda referenssystem och som bygger på internationella överenskom- melser. En central uppgift för staten är således att säkerställa till- gång till geografisk information som är av god kvalitet. Detta är viktigt för tjänster som är beroende av lägesbunden information. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Geodatasamverkan är en datadelningsmodell som underlättar till- gången till geodata och innebär att organisationer med myndighets- uppgifter får tillgång till ett samlat utbud av geodata. Geodata- portalen är en ingång till geodata och tjänster och via portalen är det möjligt att nå individuella organisationers tjänster och geodata. Enligt Lantmäteriet är det arton informationsansvariga organisa- tioner som tillhandahåller geodata. Arton myndigheter och 156 kom- muner har tecknat samverkansavtal om att använda geodata- portalen. Totalt fanns det 194 kontrakterade användarorganisa- tioner . Det utgör av myndigheterna Den digitala agendans sakområden Antalet förfrågningar av Geodataportalens vis- ningstjänster uppgick till 11 miljoner. Indikatorernas utveckling visar att andelen individer som använder internet (via mobilen) för att söka efter kartor, lägesbeskrivningar och vägbeskrivningar har ökat kraftigt , från till . Vidare beskrivs det i den digitala agendan att geografisk information får en allt större betydelse som medel för att effektivisera planering, beslut och uppföljning inom statlig och . Data Index uppnår av full poäng när det gäller tillgången till nationella kartor. Det är licensieringen och det faktum att de inte finns tillgängliga gratis som gör att hamnar långt ner på rankningen. Den enda information vi har tillgänglig för att bedöma området mot andra länder är placering på Index. Det är inte helt rättvisande för området då det syftar till att bedöma tillgången ur ett öppna data-perspektiv och inte utifrån kvaliteten på data. Vi kan se en ökad uppslutning kring Geodataportalen i vilket är positivt. Den digitala agendans sakområden Ambitionen för sakområdet är formulerat som att robust elektro- nisk kommunikation innebär att kommunikationerna ska vara upp- byggda på ett driftssäkert sätt. I takt med det ökade beroendet av elektroniska kommunika- tioner ökar kraven på tillförlitliga överföringar och att det finns ett utbrett förtroende för bredband och internet som media. Insatser inom sakområdet ska bland annat bidra till att antalet driftsstör- ningar inom elektronisk kommunikation minskar och ska också bidra till att aktörerna inom sektorn stärker sin förmåga att hantera allvarliga driftsstörningar i såväl tätorter som i gles- och landsbygds- områden. Detta medför att det är av intresse att följa upp utveck- lingen av störningar och avbrott samt deras omfattning. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. För området finns inga identifierade indikatorer med internationell jämförbarhet så här långt. Enligt Myndighetens för samhällsskydd och beredskap (MSB) undersökning15 uppgick andelen personer som varit med om it-teleavbrott som varat i till av befolkningen 18–. Indikatorn med antalet inrapporterade störningar eller avbrott kan ge en bild av 15 MSB (2012). Statistik och analys: Tryggare kan ingen ? Svenskarnas uppfattning om trygghet och säkerhet. Den digitala agendans sakområden driftsäkerheten för nät och tjänster. trädde Post- och () föreskrift i kraft som reglerar skyldig- heten att rapportera in betydande störningar och avbrott. För att en störning eller avbrott ska rapporteras i enlighet med 8 § PTSFS 2012:2 finns fastslagna trösklar som anger hur ett avbrott ska ha pågått och avbrottets omfattning med avseende på bland annat hur många abonnenter som berörts eller hur stort område som omfattats. Mellan och rapporterades 30 sådana avbrott. Vidare har antalet upptäckta fel relaterade till nåbarhet och DNS minskat. uppgick andelen till 25 pro- cent och 2012 var motsvarande andel . I PTS undersökning Svenskarnas användning av telefoni och internet 2013 var det som 2013 uppgav dålig täckning, till exempel störningar och eller avbrott som skäl till att man bytt internetoperatör för sitt huvudsakliga internetabonnemang. Det är en liten ökning då andelen varierat mellan . Det kan avspegla kundernas ökade krav på till- gänglighet likaväl som att det skulle vara en ökning av faktiska problem. Då det inte går att bedöma uppfyllnaden av det it-politiska målet utan internationella jämförelser kan vi inte göra en samlad bedömning av sakområdet ur det perspektivet. PTS krav på att rap- portera avbrott har pågått under en för att dra några slutsatser. En faktor som kan påverka utvecklingen av måttet är att flera börjar rapportera avbrott snarare än att det faktiskt inträffar flera sådana, åtminstone till en början. Den digitala agendans sakområden Målet för bredbandspolitiken är att ska ha bredband i världs- klass. Enligt den digitala agendan är ambitionen att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Den digitala agendans sakområden För sakområdet finns många indikatorer att tillgå, även sådana som är jämförbara med övriga världen. De valda indikatorerna syftar till att titta på utbyggnad (tillgång) men också abonnemang (efter- frågan). är den huvudsakliga aktören som arbetar med att följa upp bredbandspolitiken. För fördjup- ningar och ytterligare information om den nationella utvecklingen bör man vända sig direkt till deras kartläggningar och rapporter på området. av befolkningen och av alla arbetsställen hade möjlighet att köpa ett internetabonnemang som medgav /s i faktisk hastighet . Det var 800 hushåll och företag som saknade tillgång till bredband om minst /s , vilket hade minskat till 413 stycken 2013. I takt med att bredbandet helt ersätter de gamla telefonupp- ringda anslutningarna skiftar fokus över till utbud och efterfrågan på abonnemang med snabbare anslutningar.