sou · H2B377 · 2014-12-01 00:00:00 — Olika typer av mottagare saluförs, från enkla bärbara mottagare till klock- och bordsradio- modeller och enheter för s.k. HiFi-system. Även adaptrar att använ- das med befintliga FM-mottagare finns att köpa. Från exempelvis fanns ett 30-tal olika mottagare till salu. Den enklaste modellen kostar . Ju fler länder som använ- der samma teknik desto större blir skalfördelarna vid produktion av mottagare och desto lägre blir priserna. Priserna på mottagare kan därför förmodas sjunka ytterligare. Med politiska beslut om en övergång till digital marksänd radio och en därpå följande lansering av ett digitalt utbud från både public service och den kommersiella radion kan tillgången till mot- tagare för DAB+-radio ytterligare öka. Exempelvis kan det, liksom vid digital-tv-övergången, bli möjligt att köpa enkla mottagare på bensinstationer eller i mataffären. 5.2.2Hur många mottagare behöver bytas ut? Dagens bestånd av FM-mottagare i hemmen uppskattas av till runt 20 miljoner. påpekade att alla mottagare inte används och att det vid en digitalradioöver- gång inte finns behov av att byta ut alla dessa mot nya apparater.11 fanns det drygt 4,7 miljoner hushåll i enligt . Om varje hushåll i genomsnitt regelbundet använder två FM-mottagare skulle detta innebära att drygt nio miljoner radiomottagare behöver bytas ut. (För radiomottagare i bilar, se nästa avsnitt.) Antagandet att varje hushåll regelbundet använder två FM-mottagare baserades på Ofcoms rapport : Digital Radio Report där man uppskattat att det genomsnittliga antalet radiomottagare som används de flesta veckor till 1,9 stycken. I den norska Stortingsmeldingen Digitalisering av radiomediet beskrivs svårigheten i att uppskatta hur många radiomottagare som berörs av FM-släckningen.12 Det antal radioapparater som behöver bytas ut är enligt det norska beroende av ett flertal faktorer. Dessa faktorer är betydelsefulla även i ett svenskt perspektiv. För det första hur många radiomottagare som är i bruk. En undersökning genomförd av TNS Gallup/NRK Analyse visade att det finns omkring 7,3 miljoner FM-mottagare i de norska hem- men, exklusive bilradio. Antalet mottagare som användes uppgick till 3,9 miljoner, motsvarande 1,7 apparater per hushåll. Det norska bedömde dock att det antal mot- tagare som skulle beröras troligen blir högre än miljoner, mot bakgrund av förekomsten av radioapparater i fritidshus, bärbara radiomottagare osv., som inte används men ändå skulle beröras av FM-släckningen. Det relevanta antalet radioapparater uppskattades därför ligga mellan 3,9 miljoner och 7,3 miljoner, dvs. För det andra påverkas bedömningen av i vilken utsträckning ett beslut om FM-släckning medför att allmänheten slutar köpa FM- mottagare, samt antal år av parallellsändningar. Det pågår en förnyelse av äldre mottagare, och tydliga ställningstaganden från 11SOU 2012:59, s. 390. Digitalisering av radiomediet, s. 35 f. statsmakternas sida kan påverka radiolyssnarnas inköpsmönster. Ju längre perioden mellan beslutet och den faktiska släckningen desto fler FM-radioapparater kan bli utbytta på detta sätt. En tredje faktor av betydelse för hur många FM-mottagare som kommer att bytas ut är i vilken omfattning lyssnarna väljer att förse sina FM-mottagare med DAB+-adaptrar i stället för att köpa helt nya DAB+-mottagare. Adapterlösningar är troligast i musikanlägg- ningar med fristående radiomottagare som är anslutna till separat förstärkare. Digitalradioadaptrar kan också, som påpekas i Stor- tingsmeldingen, komma till användning i för radiosammanhang mer okonventionell konsumentelektronik, t ex. mobiltelefoner. Mobiltelefoner spelar en betydelsefull roll för allmänhetens möjligheter att ta del av radioutbudet och det är sannolikt att denna betydelse skulle öka vid en övergång till marksänd digitalradio. Även utan adapterlösningar för att ta emot marksänd digitalradio möjliggör s.k. dockningsstationer att telefonen kan användas som musikspelare. Inte minst i miljöer med fast bredbandsanslutning kan det vara ett alternativ till att ersätta en fristående FM-mottag- are med en DAB+-mottagare. Frågan om mobiltelefoner kommer att ha inbyggda DAB+-mottagare är viktig. säljs många mobiltelefoner med inbyggd FM-mottagare, men mobiltelefoner med inbyggd DAB+- mottagare förekommer inte. Det finns emellertid också telefoner med inbyggd FM-mottagare, men där denna inte är aktiverad, vilket illustrerar att frågan om mottagningsform är strategisk för telefon- industrin. EBU har utvecklat ett koncept kallat Euro-chip, som består av minimikrav om att de huvudsakliga radiodistributions- teknologierna, FM, DAB/DAB+/DMB ska kunna tas emot i smartphones och surfplattor. Euro-chip är inte ett existerande chip utan en strategi och informationskampanj som syftar till att göra gratis broadcastradio tillgänglig på fler sätt. De tekniska lösning- arna för att möjliggöra ett Euro-chip finns och kampanjens mål är att göra lösningarna till industristandard. Fördelarna med att kunna ta emot marksänd radio i smartphones och surfplattor är uppenbara för konsumenten eftersom lyssnandet är gratis och man inte behöver betala för datatrafiken. Det är alltså svårt att bedöma hur många FM-mottagare som måste bytas ut vid en digitalradioövergång. En rimlig utgångspunkt är att det åtminstone rör sig om två radioapparater per hushåll, bil- Det torde även finnas radioapparater i hushåll och fritidsboenden som inte används men som likväl behöver ersättas vid en FM-släckning. Det är sannolikt så att två till tre FM- mottagare per hushåll kommer att behöva bytas ut. Det innebär totalt cirka 12 miljoner mottagare. Som tidigare påpekats sker ständigt ett naturligt utbyte av radio- mottagare när mottagare som nått sin livslängd ersätts med en ny. Enligt uppgifter från Branschkansliet såldes drygt 300 000 produkter där FM-mottagare ingick i form av portabla radiomot- tagare, klockradio, kassettradio med CD, förstärkare och tuners m.m. Ett beslut om släckning av FM-nätet innebär sannolikt att denna försäljning kommer att utgöras av produkter förberedda för DAB+-mottagning. En period från beslut om släckning till själva släckningen innebär således att cirka 2 miljoner av de befintliga FM-mottagarna kommer att ha ersatts på naturlig väg, dvs. de skulle ha ersatts även utan ett beslut om FM-släckning. Det antal FM-mottagare i behov av utbyte mot DAB+-mottagare eller komplettering med DAB+-adapter vid ett beslut om övergång till digital marksänd radio uppgår därmed till cirka 10 miljoner. En övergång till digitalradio kommer att ske med tekniken DAB+. Det innebär att mottagare som endast klarar den äldre DAB- tekniken inte kommer att kunna användas för digitalradiomottag- ning. DAB+-mottagare introducerades i försäljnings- ledet. Enligt tillgänglig statistik har det sålts cirka 71 000 digital- radiomottagare i sedan testsändningarna inleddes 1995.13 Av dessa används cirka 41 000 aktivt och en mindre del, cirka 6 000 mottagare, kan endast användas för mottagning av DAB- sändningar. Dessa mottagare kommer således att behöva ersättas med modernare DAB+-förberedda mottagare. Eftersom de i all- mänhet också har en inbyggd FM-tuner påverkas de på samma sätt som befintliga FM-mottagare. 13 Statistik från , Branschkansliet och WorldDMB omfattande tiden . 5.3Fordon med FM-mottagare måste digitaliseras En stor del av det totala radiolyssnandet sker i bilar.14 Eftersom den överväldigande majoriteten av landets bilar, lastbilar och bussar inte har möjlighet att ta emot DAB+-radio innebär en släck- ning av FM-radion konsekvenser också för fordonsparken. att det i fanns cirka 4,4 miljoner personbilar, 560 000 lastbilar och 14 000 bussar i I regeringens proposition Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019, anges att det tar för hela bilparken att bytas ut genom den naturliga uppgrade- ring som sker när nya bilar köps och gamla skrotas. Det skulle alltså ta innan alla fordon har en förmonterad digitalradio- mottagare, från den tidpunkt då mottagare för digitalradio är stan- dard i alla nya bilar som säljs. En övergång till digitala sändningar och en släckning av FM-sändningar skulle därför innebära att många fordon måste uppgraderas med en mottagare för digitala radiosänd- ningar. 5.3.1Valmöjligheter för digitalradiomottagning i bilar På marknader som har påbörjat digitala radiosändningar inför fler och fler biltillverkare digitalradiomottagare som standard eller till- val. Medietilsynet redovisar i sin senaste rapport om släcknings- villkoren för digitalradioövergång i att av nya bilar som finns att köpa i landet har DAB+ som standard och kan erbjuda det som extrautrustning.15 Den genom- snittliga kostnaden att få DAB+ som extrautrustning vid ett nybils- köp ligger enligt Medietilsynet på 3 000 till . Också i erbjuder de flesta stora bilmärken mottagare för DAB+ som standard eller extra utrustning vid nyköp. För fordon som inte från början är utrustade med digitalradio- mottagare finns tre huvudsakliga lösningar: 14Enligt Mediebarometer 2013 sker av radiolyssnandet i bil. 15Medietilsynet Statusrapport nr. 5/2014 Slukkevillkår for digitalradioovergang, s. 14. 1.Köpa en extern adapter som kontrolleras via en egen display och kopplas till den existerande bilradion. I många nyare bilar är radion integrerad i bilen och har flera funktioner utöver vanlig radio. Att byta en sådan radio kan vara mer komplicerat och kosta mer. I sådana fall kan en extern adapter vara en bra lös- ning. Det är adaptern som behandlar digitalradiosignalen, och sedan används den gamla bilradions förstärkare och högtalare för att spela upp ljudet. En enkel adapter kan bilägaren installera själv. Den kan kopplas till bilens cigarettändare för strömtill- försel och ansluts till den gamla bilradion för ljuduppspelning. I huvudsak används två metoder för att överföra ljudsignalen till bilstereon. Antingen finns en FM-sändare som kan överföra ljudet till bilens radio. För att detta ska fungera måste bilens FM-radio ställas in på den frekvens som DAB-radioadaptern sänder på. Eller också används en kabelanslutning mellan adaptern och bilradions externa ljudingång (aux). Denna metod är inte lika störningskänslig som FM-överföring. En extern adapter kräver ofta en DAB-antenn på insidan av bilens vindruta, vilket kan ge sämre mottagning än lösningar med en antenn som monteras på bilens utsida. 2.Installera en integrerad adapter som kontrolleras via fjärrkontroll eller via knappar på ratten. Dessa lösningar kräver installation av en fackman och är dyrare än en vanlig adapter. För den här sortens lösningar monterar man ofta en antenn på utsidan av vindrutan, vilket ger bättre mottagning än en antenn inuti bilen. 3.Installera en ny bilradio. En lösning är att helt enkelt installera en helt ny bilradio. Vad detta kostar beror på bilmärke och vilken bilradiomodell man väljer. Om man har en mobil digitalradiomottagare för marknätet och en bilstereo med extern ljudingång eller möjlighet till trådlös anslut- ning, så kan man även koppla ihop den mobila digitalradiomottag- aren med bilens ljudsystem och behöver i så fall ingen särskild mottagare till bilstereon. Denna lösning kan dock vara känsligare för dåliga mottagningsförhållanden än lösningar med en extern antenn. Utöver mottagaren krävs också en antenn anpassad för DAB. Radioantennen kan monteras inuti eller utanpå bilen. man säga att antenner som monteras utanpå bilen ger bättre mot- tagning. Radiosignalen dämpas av bilen, därför får en antenn som monteras på bilens insida något sämre mottagning. Det kan dock vara mer praktiskt att montera antennen inne i bilen. Ytterligare en lösning för bilens DAB-antenn kan vara att använda den gamla FM-antennen även för mottagning av digitalradio. Detta fungerar inte i alla bilar, eftersom DAB- och FM-sändningar använ- der olika frekvenser och kräver olika antenner. /DAB-splitter kan kompensera för detta, men det fungerar inte med alla antenner. Om den existerande FM-antennen är monterad med filter, förstär- kare eller annan elektronik kan det göra att denna lösning inte fungerar. Eftersom efterfrågan på digitalradiomottagare i är låg så är utbudet begränsat. Det är därför svårt att ange generella prisnivåer för produkter på den svenska marknaden. Priset för digitalradiomottagare som tillval vid nyköp varierar beroende på bilmodell och hur avancerad ljudanläggning man väljer. Många till- verkare erbjuder olika paket för teknik- och ljudtillbehör, där mot- tagare för digitalradio ingår som en av funktionerna. I dessa fall kan det vara svårt att ange kostnaden, eftersom priset inte är specificerat för varje funktion. Den norska mediemyndigheten anger i Status- rapport nr. 3/2013 – Slukkevilkår for digitalradioovergang att i de fall eftermontering av digitalradiomottagare i nyare bilar är möjligt, varierar priserna i mellan motsvarande 3 400 och plus installationskostnad. Priserna för digitala bil- radioapparater som kan tas ut som en separat enhet i är från motsvarande 1 300 till . En extern adapter kostar från motsvarande för de enklaste varian- terna till . 5.3.3Hur många fordon berörs av övergången Hur många fordon som kommer att behöva konverteras för att kunna ta del av digitalradiosändningar beror på hur snabbt tillverk- arna kan erbjuda nya bilar med DAB+-radio som standard eller tillval och hur snabbt fordonsparken ersätts genom skrotning, av- ställning och inköp av nya fordon. Det är rimligt att tro att ett riksdagsbeslut om digitalisering av radion betyder att biltillverkarna kommer att erbjuda DAB+-radio i nya bilar, även om exemplet visar att det trots beslut om digitalisering säljs bilar utan denna möjlighet. En anledning kan vara att är en relativt liten fordonsmarknad. Ett svenskt beslut om digitalisering kommer att tas när utvecklingen gått längre och därför kan möjligheten att få DAB+-radio i nya fordon ha blivit bättre. För svensk del beräk- nade att det skulle ta att byta ut hela bilparken. Perioden från besked om övergång till DAB+- radio fram till släckning av FM-nätet föreslås ta och det är därför intressant att beräkna hur många fordon som skulle vara i behov av konverteringslösningar, t.ex. genom eftermontering av DAB+-radio eller DAB+-adaptrar. Enligt Trafikanalys fanns i 4,495 miljoner person- bilar, 565 000 lastbilar och 14 000 bussar i trafik. ny- registrerades 292 000 personbilar, 44 000 lastbilar och 1 300 bussar. Trafikanalys har hjälpt Digitalradiosamordningen med en bedöm- ning av hur många fordon som skulle beröras av en FM-släckning 2022 under förutsättning att alla nyregistrerade fordon är utrustade med DAB+-radio. Bedömningen har gjorts genom att extrapolera genomsnitten av ny- respektive avregistre- ringar . Resultatet är att det vid utgången av 2021 finns 2,1 miljoner personbilar med digitalradio och 4,1 miljoner äldre bilar som kräver konverteringsutrustning. Av dessa är cirka 1 miljon avställda. När det gäller lastbilar finns vid utgången av 2021 315 000 fordon med digitalradio och 650 000 gamla lastbilar i behov av konvertering varav uppskattningsvis 200 000 är avställda. För bussar är siffrorna 9 100 med digitalradio och 12 000 gamla varav 4 000 är avställda. Om man bortser från de avställda fordonen betyder det att det vid en FM-släckning 2022 kommer att finnas cirka 3,56 miljoner fordon i behov av konvertering. 5.4FM-frekvensernas värde för annan användning En fullständig övergång från analog marksänd ljudradio till digital marksänd ljudradio innebär att det frekvensutrymme som används för FM-sändningar kan frigöras för annan användning. PTS har anfört att förutsättningarna för någon annan användning än ljudradio är begränsade mot bakgrund av att bandet 87,5–är internationellt harmoniserat och används för analog marksänd ljudradio världen över. Möjligtvis skulle bandet kunna användas nationellt för någon form av lågeffektstillämpningar som inte på- verkar grannländerna och därmed inte påverkar den internationella harmoniseringen. Någon sådan efterfrågan finns inte enligt PTS. Det finns inte heller några internationella initiativ som PTS känner till beträffande harmonisering eller standardisering på detta område. Frekvensområdet skulle däremot kunna användas för digital mark- sänd ljudradio. Teknikerna DRM+, FMeXtra, HD Radio och RAVIS har framförts som möjliga då de kan anpassas så att de passar in i harmoniseringen för analog marksänd ljudradio på FM- bandet. T-DAB kan också teoretiskt tillämpas i bandet 87,5–men någon närmare analys av T-DAB utsändning i det bandet eller testsändning är inte känd av PTS. gäller att all marksänd ljudradiosändning i bandet 87,5–måste koordineras enligt nuvarande rundradioavtal GE84. Bandet är inom ITU primärt allokerat för rundradio i alla tre ITU Regioner. För att skapa goda internationella förutsättningar för en annan användning än sådan som går att koordinera under GE84 avtalet kräver det att en harmonisering sker internationellt. För detta behövs i sin tur en ny allokering antas för frekvensbandet 87,5–inom ITU, antingen för hela bandet eller för delar av bandet. Processen för att få en ny allokering införd i ITU:s radioreglemente kräver mångårigt arbete inom ITU:s arbetsgrupper och en gemensam hållning av medlemsländerna. Dels krävs att får stöd inom CEPT (European Conference of Postal and ) för att föreslå en ny agenda- punkt för detta vid en kommande . Dels måste förslaget sedan accepteras och studeras inför nästkommande världs- radiokonferens för att slutligen antas. sker vart tredje till fjärde år. Även om diskussioner om digitalisering av marksänd radio pågår på många håll i återstår innan släckning av FM- sändningar kan bli aktuella. Det tyder enligt PTS på att det skulle vara mycket svårt att få stöd för en sådan ståndpunkt och det kan ses som mindre sannolikt att en annan allokering kommer ske för frekvensbandet 87,5–på . Någon annan potentiell användning inom överskådlig tid för bandet 87,5–är inte känd av PTS. En närmare analys av förutsättningar för någon annan specifik användning än rundradio är därför mycket svårt att göra. Om ledigt utrymme i FM-bandet kan användas för annan användning utan internationell koordinering beror helt på vilken användning det gäller. Teoretiskt skulle frekvenserna även kunna användas för lågeffektsöverföring av t.ex. ljud eller data. Behov av att koordinera den användningen med grannländerna är begränsat till mindre områdena längs landsgränserna. En sådan användning skulle dock utnyttja befintliga spektrumrättigheter mycket dåligt mot bakgrund av att rättigheterna ger möjlighet att använda mycket högre effekter och högre , att få större täckningsområde etc. Någon efterfrågan på sådan lågeffektsanvändning är inte känd av PTS. Eftersom efterfrågan och behov av det aktuella frekvens- bandet för en annan användning än FM ljudradio inte är känd är det enligt PTS mycket svårt att genom en samhällsekonomisk analys göra en uppskattning av värdet av frekvensbandet. Detta gäller både på kortare och . Avsaknaden av efterfrågan och behov är dock en indikation på att värdet av frekvensbandet för en annan användning är mycket lågt. De kommersiella radioföretagens analoga sändningar bedrivs med tillstånd från Myndigheten för radio- och tv. Dessa sändnings- tillstånd är förenade med en sändningsavgift och sammanlagt beta- lade de privata radioföretagen 128,2 mnkr . Det sker en årlig uppräkning av avgiftsnivåerna enligt konsumentprisindex. Tillstånd för kommersiell digital radio är avgiftsfria. En övergång till digital marksänd radio och avveckling av den kommersiella radions FM-sändningar innebär därför att staten kan tillgodo- göra sig sändningsavgifter från radioföretagen. nu föreslås kommer FM-sändningarna att upphöra 2022 eller . Inkomstbortfallet som då uppstår är en konsekvens av teknik- skiftet. Staten har tidigare tagit ställning för teknikskiften på medie- området med konsekvensen att inkomster från sändningstillstånd uteblivit. Övergången till digital marksänd tv innebar att staten gick miste om avsevärda belopp i koncessionsavgifter från TV4:s analoga sändningar. Med beaktande av förslaget om förlängning av nuvarande till- stånd för analog kommersiell radio till och med FM-släckningen på avgiftsfria villkor, kan statens intäkter från sändningsavgifterna förväntas minska . En bedömning av intäktsminskningen är förenad med osäkerhetsfaktorer, bland annat hur de kommersiella radioföretagen kommer att agera när det gäller nuvarande och eventuellt tillkommande sändningstillstånd samt förlängningsmöjligheten som föreslås. Ett exempel är att radio- företagen återlämnade fyra sändningstillstånd vilket medför att statens intäkter blir cirka 11,2 mnkr lägre jämfört med året innan. Återlämnade tillstånd kan utlysas på nytt av Myndigheten för radio och tv i ett slutet anbudsförfarande och skulle kunna medföra inkomster i form av ett engångsbelopp som ska betalas av tillståndshavaren för hela tillståndsperioden enligt nuvarande regler. Ytterligare återlämnade tillstånd och eventuella nyutlysningar kan inte heller uteslutas vilket påverkar möjligheten att bedöma statens inkomster från sändningsavgifter i ett kortare perspektiv. Det är dock troligt att nyutlysta tillstånd för analog kommersiell radio inte kommer att inbringa lika stora sändnings- avgifter till staten som de gamla tillstånden. Även i ett scenario där samtliga tillstånd utlyses på nytt kommer de nya tillstånden som ska gälla från inte att vara lika värdefulla som de nuvarande och därmed inte lika inkomstbring- ande för staten. Skälet till detta är att tillstånden skulle gälla längst till och med FM-släckningen, dvs. , och att en utlysning av samtliga tillstånd skulle medföra osäkerhet för befintliga radioföretag när det gäller möjligheten att vid auktionen kunna skaffa nödvändiga tillstånd för att upprätthålla nätverks- strukturen på radiomarknaden och kunna bedriva sändningarna som de gör . Sannolikt skulle en utauktionering av tillstånden under en pågående digitaliseringsprocess med målet att avveckla FM-nätet motivera låga anbudsnivåer och behöva följas av ett om- fattande och kostsamt arbete för tillståndshavarna att söka överens- kommelser sinsemellan om tillståndens användning. Mot bakgrund av dessa omständigheter är en rimlig bedömning att de nuvarande nivåerna på sändningsavgifter från radioföretagen inte kommer att bestå till digitala sändningar. Med för- slaget att möjliggöra förlängning av tillstånden finns det i varje fall förutsättningar att upprätthålla nuvarande intäktsnivåer . Kommersiell radio ger också andra intäkter till staten vid sidan av de nuvarande sändningsavgifterna. En digitalisering av radion innebär fler sändningsmöjligheter och att etableringshindren sänks. Det ger bättre förutsättningar för kommersiell radio med fler radio- företag än och ökad konkurrens. En växande och livskraftig radiobransch är positivt för sysselsättning och innebär ökade skatte- intäkter för staten. Finansieringen av SR:s parallellsändningar genom lån i Riks- gälden kan få indirekta konsekvenser för statsbudgeten på så sätt att in- och utlåningen i Riksgälden och därmed också statens låne- behov påverkas. Den särskilda informationsinsats som föreslås i avsnitt 3.6 behöver finansieras med statliga medel. En utgångspunkt är att informations- insatsen bör förberedas och genomföras närmast före släckningen. Det innebär att finansieringsbehovet uppstår . 5.6.1Sveriges Radio och Utbildningsradion Om SR och UR ska inleda digitala marksändningar i större omfatt- ning än och påbörja en utbyggnad för att de ska kunna ersätta FM-sändningarna kommer kostnaderna för företagen att öka. Kostnadsökningen kan hänföras dels till ökade kostnader för distri- bution då det finns ett behov av parallella analoga och digitala sändningar, dels till ökade kostnader för programproduktion. De ökade distributionskostnaderna är tillfälliga eftersom en över- gång från analog till digital radio innebär lägre distributionskost- nader. Hur stor kostnadsökningen blir är beroende av flera fakto- rer.