sou · H2B344 · 2014-06-23 00:00:00 — F-skuldsanering ska, för för- delningen av inbetalda medel, betala en avgift om som betalningsplanen löper. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1994:1966) om omföring av allmän pensionsavgift Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1994:1966) om omföring av allmän pensionsavgift ska ha följande lydelse. I denna förordning regleras omföring mellan vissa inkomsttitlar på statsbudgeten beträffande allmän pensionsavgift enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift samt överföring av sådana avgifter till Allmänna pensionsfonden. Med restförda avgifter menas Med restförda avgifter menas sättning av avgifter på grund av sättning av avgifter på grund av skuldsanering, ackord och före- struktion samt restförda avgifter minskade med indrivna avgifter. Denna förordning träder i kraft . 25 Senaste lydelse 2003:976. förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att 11 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister ska ha följande lydelse. Uppgifter ur belastningsregistret om brott som lett till någon annan påföljd än penningböter ska lämnas ut om det begärs av 1.Justitiekanslern, i fråga om den som ansöker om ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 2.Högskolans avskiljandenämnd, i fråga om den som nämnden vid prövning enligt högskolelagen (1992:1434) överväger att avskilja från utbildningen, 3.Arbetsförmedlingen, för utredning i ärenden om kallelse till ny tjänstgöring av vapenfri tjänst, i fråga om den som ärendet gäller, 4.Riksbanken, i fråga om den som banken avser att anställa som bevaknings- eller transportpersonal, 5.en statlig, eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom eller tvångsvård av missbrukare, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare, 6.Lotteriinspektionen, i fråga om den som myndigheten a.vid prövning enligt lotterilagen (1994:1000) överväger att ge tillstånd att få anordna roulettspel, tärningsspel och kortspel, eller b.vid prövning enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel överväger att ge tillstånd, 7.Myndigheten för samhällsskydd och beredskap eller en kommun, i fråga om den som myndigheten eller kommunen enligt lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor vid lämplighetsprövning överväger att ge tillstånd eller godkänna som föreståndare, 26 Senaste lydelse 2013:709 8.en socialnämnd, i ärenden om a.utseende av kontaktperson eller kontaktfamilj enligt 3 kap. 6b § socialtjänstlagen (2001:453) för en person som inte har fyllt , b.vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, medgivande att ta emot barn m.m. enligt 5 kap. 2 §, 6 kap. 6–6 a och 8–10 §§ socialtjänstlagen, c.adoption enligt 6 kap. 12–16 §§ socialtjänstlagen, och d.åtgärder enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 9.Transportstyrelsen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning a.enligt luftfartslagen (2010:500) och luftfartsförordningen (2010:770) överväger att ge certifikat eller tillstånd, eller b.enligt 4 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg eller 3 kap. 2–4, 6 och 8 §§ järnvägslagen (2004:519) överväger att ge tillstånd, 10.en myndighet, i ärenden om serveringstillstånd enligt alkohollagen (2010:1622), i fråga om den som ärendet gäller, 11.Läkemedelsverket, i fråga om den som myndigheten överväger att ge tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel eller lagen (1992:860) om kontroll av , för utredning i ärenden enligt skuldsaneringslagen (2006:548), i fråga om den som ärendet gäller, , för utredning i ärenden enligt skuldsaneringslagen (2006:548) och lagen (20xx:xxx) om skuld- sanering för företagare och när- stående till företagare, i fråga om den som ärendet gäller, 13.Brottsoffermyndigheten, för utredning i ärenden enligt brottsskadelagen (1978:413), 14.en överförmyndare eller överförmyndarnämnd, i ärenden om förmynderskap, godmanskap eller förvaltarskap, i fråga om den som överförmyndaren eller nämnden avser att utse eller avser att föreslå att rätten utser till förmyndare, god man eller förvaltare, och 15.Inspektionen för strategiska produkter i tillståndsärenden enligt och rådets förordning (EU) nr 258/2012 av om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (FN:s protokoll om skjutvapen), och om införande av exporttillstånd, import- och transiteringsåtgärder för skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition(2), i fråga om den som prövningen gäller. Sådana uppgifter som avses i 3 § 3–5 lagen (1998:620) om belastningsregister får inte lämnas till en myndighet som har rätt att få uppgifter enligt denna paragraf. En socialnämnd har dock rätt till uppgift om åklagares beslut om åtalsunderlåtelse samt om kontaktförbud. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (1999:1135) om misstankeregister ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppgift om misstanke om brott för vilket åtal har väckts, ska lämnas om det begärs av 1.Justitiekanslern, i fråga om den som ansöker om ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 2.Kriminalvården, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som b.förtroendeman enligt lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. eller fängelseförordningen (2010:2010), c.personutredare enligt lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m., d.biträde enligt 6 § andra stycket lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll eller 33 § fängelseförordningen, eller e.kontrollör enligt 3 kap. 4 § förordningen (1998:642) om verkställighet av frivårdspåföljder, 3.Kriminalvården, när uppgiften behövs för prövning av en fråga enligt fängelselagen (2010:610), häkteslagen (2010:611), lagen om intensivövervakning med elektronisk kontroll eller lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m., 4.en övervakningsnämnd eller Kriminalvården, i ärenden om övervakning, i fråga om den som ärendet gäller, 5.Riksbanken, i fråga om den som banken avser att anställa som bevaknings- eller transportpersonal, 6.en sådan statlig, eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och 27 Senaste lydelse 2013:594. ungdom eller tvångsvård av missbrukare, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare, 7.Lotteriinspektionen, i fråga om den som myndigheten a.vid prövning enligt lotterilagen (1994:1000) överväger att ge tillstånd att få anordna roulettspel, tärningsspel och kortspel, eller b.vid prövning enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel överväger att ge tillstånd, 8.Myndigheten för samhällsskydd och beredskap eller en kommun, i fråga om den som myndigheten eller kommunen enligt lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor vid lämplighetsprövning överväger att ge tillstånd eller godkänna som föreståndare, 9.en socialnämnd, i ärenden om a.utseende av kontaktperson eller kontaktfamilj enligt 3 kap. 6b § socialtjänstlagen (2001:453) för en person som inte har fyllt , b.vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, medgivande att ta emot barn m.m. enligt 5 kap. 2 §, 6 kap. 6–6 a och 8–10 §§ socialtjänstlagen, c.adoption enligt 6 kap. 12–16 §§ socialtjänstlagen, och d.åtgärder enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, 10.Transportstyrelsen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning a.enligt luftfartslagen (2010:500) och luftfartsförordningen (2010:770) överväger att ge certifikat eller tillstånd, eller b.enligt 4 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg eller 3 kap. 2–4, 6 och 8 §§ järnvägslagen (2004:519) överväger att ge tillstånd, 11.Finansinspektionen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning av större ägare enligt försäkringsrörelselagen (2010:2043), lagen (2011:755) om elektroniska pengar, lagen (2004:46) om värdepappersfonder, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden eller lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investerings- fonder överväger att ge tillstånd, 12.chefen för eller den han eller hon bemyndigar, för utredning i ärenden om sådan lämplighetsprövning som avses i 11 i fråga om den som ärendet gäller i ärenden som rör banker och försäkringsföretag, 13.Fastighetsmäklarinspektionen, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666) överväger att registrera som fastighetsmäklare, 14.Kammarkollegiet, i fråga om den som myndigheten vid prövning enligt förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare avser att auktorisera, 15.Revisorsnämnden, i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning enligt revisorslagen (2001:883) överväger att auktorisera eller godkänna, 16.Skatteverket, för prövning av upplagshavare, skatteupplag och registrerade varumottagare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller lagen (1994:1776) om skatt på energi, skattebefriade förbrukare enligt lagen om alkoholskatt eller lagen om skatt på energi samt lagerhållare enligt lagen om tobaksskatt eller lagen om skatt på energi, 17.Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarsmakten, ifråga om dels totalförsvarspliktiga som skrivs in eller är inskrivna för värnplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, dels de som Försvarsmakten avser att anta eller som är antagna till militär utbildning inom myndigheten, 18.Försvarsmakten, i fråga om den som myndigheten avser att anställa för tjänstgöring i internationella militära insatser, 19.Läkemedelsverket, i fråga om den som myndigheten överväger att ge tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel eller lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, för utredning i ärenden enligt för utredning i ärenden enligt skuldsaneringslagen (1994:334), skuldsaneringslagen (1994:334) i fråga om den som ärendet och lagen (20xx:xxx) om skuld- sanering för företagare och när- stående till företagare, i fråga om den som ärendet gäller, och , i fråga om den som myndigheten överväger att betala ut ersättning till enligt lagen (1999:158) om investerarskydd. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska ha följande lydelse. På begäran av ska sådana uppgifter lämnas ut som avses i 2 kap. 3 § 1–3 lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. På begäran av ska vidare sådana uppgifter lämnas ut som avses i 2 kap. 3 § 4, 5, 8, 10 och 11 samma lag om en 1. har ansökt om skuld- 1. har ansökt om skuld- sanering eller F-skuldsanering, 2. är registrerad som gäldenär 2. är registrerad som gäldenär 3. är make eller likställd med 3. är make eller likställd med make till den som har ansökt make till den som har ansökt om skuldsanering, eller om skuldsanering eller F- 4. är make eller likställd med 4. är make eller likställd med make till gäldenär hos Krono- make till gäldenär hos Krono- har rätt att ta del av sådana uppgifter om enskilda som avses i 2 kap. 3 § 1–5, 8, 10 och 11 lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet vid direktåtkomst till beskattningsdatabasen enligt 2 kap. 8 § samma lag. Denna förordning träder i kraft . 28 Senaste lydelse 2011:533. förordning om ändring i förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet ska ha följande lydelse. Beträffande personer som avses i 2 kap. 4 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet får i utsöknings- och indrivningsdatabasen behandlas uppgifter om 1.exekutionstitel, inkomster, skuldbelopp, dag när skulden fastställdes och när den förföll till betalning, influtna medel, den tidpunkt vid vilken skulden preskriberas, borgensåtaganden, 2.de verkställighetsåtgärder som begärts av sökanden, 3.den som sökt verkställighet och vad som i övrigt behövs för utbetalning av influtna medel och annan redovisning, 4.ställd säkerhet, anstånd, uppskov och avbetalningsplan, 5.avräkning och betalningssäkring, 6.utmätning och annan verkställighet enligt utsökningsbalken, 7.återtagande av vara, 8.exekutiv försäljning av egendom och tvångsförsäljning av bostadsrätt, 10. betalningsinställelse, 10. betalningsinställelse, 12.förhör eller annan åtgärd som beslutats eller vidtagits för efterforskning av tillgångar, 13.förekomst av och tidpunkt för gäldenärsutredningar, 14.redovisning av verkställighetsuppdraget, 29 Senaste lydelse 2006:790. 15.innehavare av rättighet i fast egendom, 16.delägare till utmätt egendom, 17.myndigheters köp, leasing, hyra eller hyrköp av varor, byggentreprenader eller tjänster från andra än statliga myndigheter som hämtas från den transaktionsdatabas som förs enligt förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och 18.övriga uppgifter som behövs för den verksamhet vars ändamål anges i 2 kap. 2 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet. Denna förordning träder i kraft . i förordningen (2007:781) Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (2007:781) med instruktion för ska ha följande lydelse. Om inte något annat föreskrivs ansvarar Kronofogdemyndig- heten för frågor om 1.verkställighet enligt utsökningsbalken och andra för- fattningar, 2.indrivning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar, 3.betalningsföreläggande och handräckning, 4. skuldsanering, 4. skuldsanering och F-skuld- 5.tillsyn i konkurs, samt 6.lönegaranti vid konkurs och företagsrekonstruktion. är behörig myndighet i ärenden om bistånd åt eller bistånd av andra staters myndigheter för verk- ställighet och indrivning samt utbyte av information och delgivning av handlingar i ärenden om verkställighet och indrivning. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade om utredningens direktiv (dir. 2013:57). Direktiven bifogas betänkandet som bilaga 1. Utredningen har haft det övergripande uppdraget att lämna förslag som ger företagare med personligt ansvar för skulder som uppkommit i näringsverksamhet utvidgade möjligheter till skuldsanering. Syftet med uppdraget är enligt direktiven att underlätta för seriösa företagare som gått i konkurs eller drabbats av över- skuldsättning att snabbt ta itu med sin skuldbörda och kunna starta på nytt eller fortsätta med förnyad kraft. Vi har tolkat direktiven på så sätt att det har varit vårt uppdrag att utforma ett regelverk som även omfattar överskuldsatta företagare vars näringsverksamhet inte har försatts i konkurs. I uppdraget har ingått att överväga vilka särskilda förut- sättningar som bör gälla för att en företagare ska få skuldsanering. Utredningen har också haft i uppdrag att överväga en företagare som beviljats skuldsanering ska betala av på kvarvarande skulder (betalningsplanens längd). Längden på betal- ningsplanen ska enligt direktiven baseras på samhällsekonomiska kalkyler. Dessutom ska utredningen överväga om förutsättningarna för omprövning ska vara annorlunda i fall då en företagare beviljats skuldsanering. Enligt direktiven ska skuldsanering även fortsättningsvis kunna beviljas endast fysiska personer. Vidare ska kravet på kvalificerad insolvens inte ändras i förhållande till vad som gäller för andra fysiska personer. Utredningens uppdrag och arbete I vårt uppdrag har även ingått att överväga hur förfarandet bör vara utformat, och att lämna förslag på hur en skuldsanering kan aktualiseras vid och samordnas med en konkurs. Fler personer än den som bedriver verksamheten kan drabbas av överskuldsättning på grund av en skuldbörda som härrör från näringsverksamheten. Det har ingått i vårt uppdrag att överväga om förslagen som lämnas bör omfatta även sådana personer. Vad gäller den lagtekniska lösningen har vi haft i uppdrag att överväga om förslagen kan lämnas genom tillägg av ett särskilt avsnitt om företagare i skuldsaneringslagen eller om ett särskilt regelverk bör skapas. Slutligen ska utredningen analysera vilken inverkan förslagen får på konkursförfaranden och förfaranden enligt lagen om företags- rekonstruktion. Utifrån analysen ska utredaren överväga om ändringar i dessa och andra regler är nödvändiga för att skapa ett lämpligt och ändamålsenligt skuldsaneringsförfarande för före- tagare. Vid utförandet av uppdraget ska utredningen enligt direktiven beakta de särskilda lösningar för företagare som införts eller övervägs i de nordiska länderna och i andra länder som utredaren bedömer vara av intresse. Utredningen ska i den utsträckning som det är nödvändigt inhämta synpunkter från berörda myndigheter och organisationer. Utredningen ska även följa det arbete som har pågått inom ramen skuldsaneringsutredning (Ju 2012:04). Utredningen ska redovisa de ekonomiska konsekvenserna för företagen och för det allmänna av de förslag som lämnas. Vid konsekvensanalysen ska utredningen ha kontakt med . Uppdraget ska redovisas . Utredningen har bedrivit sitt arbete i nära samarbete med de sak- kunniga och experterna. Utredningen har hållit fyra endagssamman- träden och två sammanträden i internatform med de sakkunniga och experterna. I syfte att få en bild av nyföretagandet i träffade utredningen företrädare för i . Utredningens uppdrag och arbete Vi har studerat företagares möjligheter till skuldsanering i , och . Utredaren och sekreteraren har träffat företrädare för domstolar i och , en dansk konkursförvaltare samt företrädare för det danska justitie- departementet. Sekreteraren har haft fortlöpande e-mailkor- respondens med i . I syfte att få en bild över de svenska företagarnas skuldsättning har medlemsorganisationen på uppdrag av utredningen genomfört en enkätundersökning. Undersökningen skickades till 1 965 företagare. Svar kom in från 707 personer. En redogörelse för och diskussion kring resultatet av enkätundersökningen finns i avsnitt 5.2.1. En sammanställning av resultaten av enkät- undersökningen i sin helhet finns i bilaga 2 till betänkandet. Utredningen anordnade ett seminarium med konkursförvaltare. träffade utredningen företrädare för . Utredningen har beträffande konsekvensanalysen samrått med . Utredningen har även samrått med skuldsaneringsutredning (Ju 2012:04). Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har biträtt utredningen med en analys över delar av de samhällsekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag. Inom ramen för det arbetet har det upprättats två rapporter, som bifogas betänkandet som bilaga 3 och 4. I kapitel 3 finns en övergripande beskrivning av skuld- saneringssystemet och företagares möjligheter till skuldsanering enligt dagens system. Kapitel 3 innefattar även en redogörelse över företagares möjlighet till skuldavskrivning i övriga och i samt det pågående arbetet på området inom EU. I samma kapitel finns även en redogörelse över arbete på området. Kapitel 4 innehåller våra övergripande utgångspunkter för de fortsatta övervägandena samt en beskrivning av de samhälls- ekonomiska effekterna av ett nytt skuldsaneringssystem för företagare. En analys av vilka gäldenärer som bör omfattas av den nya skuldsaneringsformen finns i kapitel 5. Därefter behandlar vi i kapitel 6 vilka villkor som bör gälla för en F-skuldsanering. Frågor kring gäldenärens skulder behandlas i kapitel 7. Utredningens uppdrag och arbete analyserar vi vilken innebörd en skuldsanering för företagare ska ha, exempelvis vad gäller betalningsplanens längd och gäldenärens förbehållsbelopp. Kapitel 9 handlar om omprövning av en F- skuldsanering. Våra överväganden och förslag beträffande för- farandet presenterar vi i kapitel 10. I kapitel 11 finns analyser och förslag beträffande F-skuldsaneringens förhållande till konkurs- förfaranden och förfaranden om företagsrekonstruktion. De konsekvenser som våra förslag kan förväntas medföra framgår av kapitel 12. I kapitel 13 finns författningskommentarerna. Slutligen finns våra direktiv i bilaga 1 till betänkandet. I bilaga 2 finns den enkätundersökning som medlemsorganisationen på uppdrag av utredningen har genomfört. Tillväxtanalys rapport angående förslagets påverkan på entreprenörskap och ekonomisk tillväxt finns i bilaga 3. I bilaga 4 finns och bedömning av förslagets effekter på kreditmarknaden. 3Skuldsanering för företagare – en kort bakgrund Skuldsanering infördes i svensk rätt genom den äldre skuld- saneringslagen (1994:334). Denna lag ersattes av den nuvarande skuldsaneringslagen (2006:548) . Den nya lagen bygger i stort på den äldre men förutsättningarna för att få skuldsanering har förbättrats i den nya lagen som skuldsaneringsförfarandet har gjorts mer effektivt och smidigt. Förändringarna ledde till en fördubbling av antalet ansökningar om skuldsanering (dir. 2012:30). Skuldsanering innebär att gäldenären helt eller delvis befrias från ansvar för betalning av sina skulder, och betyder därmed att avsteg görs från principen att ingångna avtal ska hållas. Tillkomsten av ett skuldsaneringssystem bygger på tanken att grundläggande betalningsoförmåga inte bara är ett problem för låntagare och långivare, utan även för samhället i stort. Personer med stor skuldbörda påverkas inte enbart ekonomiskt utan även socialt och på andra sätt. Inte sällan är de hänvisade till svartjobb för sin försörjning och riskerar därmed att drabbas av ett totalt utan- förskap.1 Detta påverkar även samhället i stort genom bl.a. skatte- bortfall. Det huvudsakliga syftet med skuldsanering är rehabili- terande på så sätt att svårt skuldsatta människor kan få en möjlighet att lösa sina ekonomiska problem och därigenom få en ny chans till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv (prop. 1993/94:123, s. 73). Ett skuldsaneringssystem har även ett preven- tivt syfte på så sätt att färre människor hamnar i situationer med överskuldsättning eftersom det är svårare att erhålla krediter när 1 , till skuldsaneringslagen, Juridik, 2007, s. 22. möjligheten till skuldsanering finns. Ett skuldsaneringssystem kan också sägas gynna borgenärskollektivet genom att gäldenären kan komma att betala en del av sina skulder (prop. 1993/94:123, s. 73). Begreppet skuldsanering innebär i skuldsaneringslagens mening en ekonomisk uppgörelse mellan en överskuldsatt privatperson och dennes borgenärer som kommer till stånd på vissa villkor och beviljas av . Andra ekonomiska upp- görelser mellan gäldenären och dennes borgenärer omfattas där- emot inte av lagen. Skuldsanering är ett insolvensrättsligt institut fristående från konkursinstitutet. är överordnat skuldsanerings- institutet på så sätt att en ansökan om skuldsanering förfaller om en gäldenär försätts i konkurs.2 Om en gäldenär väl har beviljats skuldsanering kan han eller hon inte försättas i konkurs på grund av fordringar som har satts ned genom skuldsaneringen förutsatt att betalningsplanen sköts. En gäldenär som är försatt i konkurs kan inte ansöka om skuldsanering.3 Skuldsanering kan endast beviljas fysiska personer. Bolag och andra juridiska personer med ekonomiska problem är därmed hänvisade till konkurs eller företagsrekonstruktion. Gäldenären måste dessutom ha hemvist i . Är en gäldenär näringsidkare, får skuldsanering beviljas endast om de ekonomiska förhållandena i näringsverksamheten är enkla att utreda (se mer om detta nedan).