sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — 61Socialstyrelsen (2013), Vänd dem inte ryggen. Utbildningsmaterial om hedersrelaterat våld och förtryck. 62U2011/7067/S, Uppdrag att genomföra insatser för jämställdhet inom skolväsendet. 63Fortbildningen "Hedersrelaterad problematik – om skolans och förskolans ansvar och möjligheter" riktar sig till personal inom skola och förskola. /kompetens- och-fortbildning/larare/vardegrund/hedersrelaterad-problematik/fortbildning-om-heders relaterad-problematik-1.155085. Ett av syftena var att redovisa de olika perspektiven NCK ser det i sin granskning av utbildningssatsningarna som problematiskt att man inte lyfte fram något särskilt synsätt, då det enligt NCK innebar att innehåll och perspektiv kan ha varierat mellan de högskolor där utbildningen gavs. NCK (2013). 64Botkyrka kvinno- och tjejjour (2012), Lås upp. Ett konkret exempel: att i normutmanande samtal ställa frågan Hur kan familjen reagera om en familjemedlem inte följer de förväntningar som finns på tjejer och killar?. Genom att inkludera familj i diskussionsövningar kan man integrera uttryck för hedersnormer i ett allmänt normkritiskt förhållningssätt utan att använda begreppen. På så vis vidgar man förståelsen för hur normer fungerar begränsande utan att peka ut elever med invandrarbakgrund eller använda ett begrepp som alla inte relaterar till. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck 5.5Utveckla arbetet med transnationella ärenden 5.5.1Tydliga rutiner och vägledning i polisens arbete Förslag: uppdras att utforma rutiner för hur ärenden om hedersrelaterad brottslighet med internationell anknytning ska handläggas och var polisens utredare kan få hjälp och vägledning. konstaterar att det är viktigt för polisens utred- ningsarbete att betrakta den hedersrelaterade brottsligheten som ett transnationellt problem.65 Ofta finns en stor del av släkten i det tidigare hemlandet och påverkan sker åt båda hållen. Samarbete med andra länder kan vara nödvändigt, men ibland också komplicerat. Detta uppmärksammas i betänkandet om tvångsäktenskap. I betänk- andet konstateras att , , och behöver stärka sin samverkan kring gränsöverskridande ärenden i vilka det finns en problematik kopplad till heder eller påtvingade äktenskap.66 Länder som och har arbetat med rutiner kring internationellt samarbete i dessa frågor. Enheten Forced Marriage Unit i verkar både nationellt och inter- nationellt med såväl rådgivning som direkta ingripanden.67 På vissa norska ambassader i länder från vilka stora invandrar- grupper kommer och där tvångsäktenskap eller könsstympning förekommer ses rådgivning och bistånd i samband med tvångs- äktenskap och hedersrelaterade ärenden som en del av det kon- sulära uppdraget. Så kallade integreringsrådgivare har där bidragit till att medvetandegöra personalen, skapa nätverk i landet med exempelvis dem som arbetar för kvinnors rättigheter och bistå med hjälp i enskilda ärenden.68 Det har lett till att antalet upptäckta fall av tvångsäktenskap har ökat kraftigt. 65Rikspolisstyrelsen (2009), Hedersnormer och hedersrelaterat våld. 66SOU 2012:35, s. 430. 67www.gov.uk/forced-marriage#forced-marriage-unit. För praktiska exempel och riktlinjer, se t.ex. HM Government, Forced Marriage Unit (2009) Multi-agancy practice guidelines: Handling caseses of Forced Marriage. Bland annat finns möjlighet för domstolar att utfärda s.k. forced marriage protection orders, en sorts föreläggande mot påtryckningar. Sådana förbud mot brott diskuteras och avfärdas för svenskt vidkommande i en utredning om tvångsäktenskap, SOU 2012:35, s. 371 ff. 68Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (2013), På tvers av landegrenser - Arbeid mot tvangsekteskap og kjønnslemlestelse. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck Nationella samordnaren föreslår att får i uppdrag att skapa rutiner för hur ärenden om hedersrelaterad brottslighet med internationell anknytning ska handläggas och var polisens utredare kan få hjälp och vägledning. Rutinerna bör tas fram i samarbete med , de internationella åklagarkamrarna, och . Utöver det föreslår samordnaren i avsnitt 5.5.2 att ska förtydliga för berörda verksamheter att en bedömning av risk för hedersrelaterat våld och relaterade företeelser ska ingå i rutinerna för yttranden i ärenden som gäller ansökan om provisoriskt pass för personer . 5.5.2Riktlinjer för yttranden avseende provisoriska pass Bedömning: bör förtydliga till berörda verksam- heter att risk för hedersrelaterat förtryck, tvångsäktenskap eller könsstympning bör ingå i bedömningen när nämnd ombeds lämna yttrande i enlighet med 11 a § passlagen i ärenden som gäller ansökan om provisoriskt pass för personer . Det förekommer att personer som är med utländsk bakgrund och hemvist i , mot sin vilja skickas till familjens ursprungsland av sina vårdnadshavare. De kan då också fråntas sina pass och eventuella returbiljetter. Det kan i vissa fall handla om att barnet sägs behöva fostran69 eller ska giftas bort. fanns 16 kända fall av personer som hölls kvar i utlandet för att bli gifta mot sin vilja.70 I en del fall har det redan före resan funnits sociala problem kring barnet eller barnets familj, som vårdnads- havaren har velat lösa genom att skicka barnet till det gamla hem- landet.71 En del av dessa barn lyckas söka sig till svenska ambassader och konsulat för att bland annat få hjälp med att återvända till . 69Se avsnitt 5.2 för en beskrivning av hur en del av de hedersrelaterade begräsningarna kan ta sig uttryck i att ungdomar skickas till det gamla hemlandet för att få bra fostran, dvs. ofta lära sig att lyda. 2005/06:144. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck Normalt sett ska omyndiga ha båda vårdnadshavarnas godkän- nande vid ansökan om provisoriskt pass. Efter en ändring i 11 § passlagen, som syftade till att lättare hjälpa utsatta barn, får pass utfärdas även utan sådant medgivande om barnet befinner sig i en situation där det finns risk för att dess hälsa eller utveckling skadas eller om det annars finns särskilda skäl. En passmyndighet kan vid en ansökan om provisoriskt pass för person som ersättning för ena vårdnadshavarens godkännande begära ett yttrande av den kommunala nämnd som utför uppgifter inom socialtjänsten.72 Det finns ett stort värde i om socialnämnden eller motsvarande nämnd vid sådana tillfällen kan vara uppmärksamma på risken för tvångsäktenskap, hedersrelaterat förtryck eller könsstympning. Signaler som nationella samordnaren fått vittnar om att det inte alltid undersöks om barnet kan vara utsatt för hedersrelaterade övergrepp. En av anledningarna till det kan vara att 11 § passlagen eller förarbetena inte uttryckligen nämner hedersförtryck eller relaterade ämnen som tvångsäktenskap eller könsstympning. Det tycks ha lett till att inte uppfattar att dessa problem ska ingå i bedömningen enligt 11 §. Nationella samordnarens upp- fattning är att hedersrelaterat förtryck och liknande företeelser utifrån förarbetena och lagtexten ingår i 11 §, även om ordet heder inte explicit nämns. Det bör därmed ingå i bedömningen enligt 11 a §. Detta behöver förtydligas i kommunikationen med berörda kommunala nämnder. Den kommunala nämnd som ombeds yttra sig angående provi- soriska pass ska inför sitt yttrande ta ställning till om barnet kan förmodas befinna sig i en situation där det finns risk för att dess hälsa eller utveckling skadas. Att ordet heder inte nämns får inte bli ett hinder för att upptäcka barn och unga i riskzonen för dessa övergrepp. Nationella samordnaren gör därför bedömningen att bör uppdatera sina föreskrifter eller meddelandeblad, så att det framgår att socialnämnden bör beakta om det finns risk för hedersrelaterat våld, tvångsäktenskap eller könsstympning. 72 11 a § passlagen (1978:302), prop. 2005/06:144. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck 5.6Angående hedersrelaterade motiv i Bedömning: Huruvida hedersrelaterade motiv för ett brott ska utgöra en försvårande omständighet av straffvärdet enligt 29 kap. 2 § behöver utredas närmare. Det diskuteras ofta om hedersmotiv bakom ett brott bör innebära straffskärpning. I finns flera omstän- digheter som kan anses försvårande och som är aktuella i samband med hedersrelaterat våld. Det är viktigt att det finns kunskap om vilka av dessa försvårande omständigheter som kan åberopas just i sådana komplicerade situationer som hedersrelaterade brott utgör. Brottets specifika karaktär bör uppmärksammas, exempelvis på så sätt att även övriga förövare utreds och lagförs. Detta måste ske utan att exempelvis alla konflikter i en familj med utomeuropeiskt ursprung tolkas som hedersrelaterade. har flera motioner lagts fram i med syfte att införa straffskärpning för hedersrelaterade brott.73 Samtliga avslogs med motivering att gällande lagstiftning redan går att an- vända så att straffmätningen blir hårdare. vissa av de försvårande omständigheter som anges i 29 kap. 2 § brotts- balken ofta vara tillämpliga vid hedersrelaterade brott, kanske främst punkt 3 om gärningsmannen utnyttjat någons skyddslösa ställning eller särskilda svårigheter att värja sig och punkt 8 om brottet varit äg- nat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person. Ett hedersrelaterat motiv kan således beaktas som en försvårande omständighet enligt gällande lagstiftning.74 Detta gäller där flera bestämmelser i kap. 3 (brott mot liv och hälsa) och kap. 4 (brott mot frihet och frid) är relevanta när det gäller hedersrelaterade brott. Som försvårande omständigheter, dvs. sådana som motiverar hårdare bedömning av vilket straff brottet bör ge, nämns flera i 29 kap. 2 §. Det finns alltså utrymme för att särskilt beakta sådana omständigheter 732011/12:A378, 2012/13:Ju296, 2012/13:Ju373, 2012/13:Ju380, 2012/13:So542, 2012/13:A394, 2012/13:A291. Motionerna har lagts av företrädare för S, MP, KD och SD. 74Justitieutskottets betänkande, 2012/13:JuU10. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck som förekommer i hedersrelaterad brottslighet som försvårande.75 behandlar i sin handbok hedersrelaterad brottslighet och de omständigheter som bör räknas som för- svårande: om brottet varit avsett att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person, eller om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller särskilda svårigheter att värja sig, om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet genom allvarligt tvång, svek eller missbruk av dennes ungdom, oförstånd eller beroendeställning, om den tilltalande visat särskild hänsynslöshet, samt det faktum att många hedersbrott leder till att målsäganden berövas möjligheten att bo kvar i sitt hem med sin familj, fortsätta skolgång i sin skola eller ha kontakt med vänner och familjemedlemmar , kanske för alltid.76 De som förordar att heder ska nämnas specifikt som en försvårande omständighet menar att det skulle bidra till att förövarna blev lag- förda på rätt sätt, att de skulle få strängare straff och att det skulle bli lättare att förändra attityderna till hedersbrott på längre sikt.77 Frågan är om ett specifikt omnämnande av heder skulle göra att fler blev lagförda eller förbättra utfallet för de utsatta. Det finns en risk att fokus hamnar på att fastslå att det är just hedersrelaterat, istället för att använda det redan existerande lagrummet till att bedöma själva brottets svårighetsgrad. En annan fara är att vanligt våld som råkar ske inom en familj som tillhör en etnisk grupp som kan associeras med hedersnormer riskerar att dömas som heders- relaterat, och därigenom straffas hårdare, bara för att de tillhör en sådan etnisk grupp. Det behöver således säkerställas att en lagänd- ring inte skulle påverka principen om allas likhet inför lagen. 75Detta har också behandlats i , A. (2013), Inte utan min heder. Om straffrättsliga förhållningssätt till hedersrelaterat våld och Behdjou, B., (2009), Rättsliga förhållningssätt till hedersrelaterat våld. En redogörelse för nationell samt internationell rätt. 76Åklagarmyndigheten (2006), Hedersrelaterat våld. , s. 46. 77Intervju med advokat i (2012), Signaler, s. 18. Se även föreningen aldrig Pela och åtgärder för ett utökat och effektivt skydd mot utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck (2014). Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck Hur själva lagen skulle utformas och heder definieras och avgränsas är andra frågeställningar som behöver en grundlig analys, om den ska vara till hjälp för dem som är utsatta och till stöd för dem som inte vill delta i förtrycket. Att ta ställning till en särskild lagstiftning kring hedersrelaterad brottslighet kräver en noggran- nare analys än vad som har varit möjligt att göra inom ramen för denna utredning. Kanske kan en del av underlaget inför den nya brottskategorin äktenskapstvång även vara giltigt i fråga om andra förbrytelser som begås i hederns namn.78 Inte minst när det gäller stämpling till brott i detta sammanhang, som ju i regel innebär ett stort antal inblandade. Det kan noteras att när det gäller hbtq-personer som utsätts för brott med hänvisning till familjens heder så kan det vara fråga om både ett hatbrott och ett hedersrelaterat brott.79 Hetero- normativiteten är oerhört stark och brott mot den innebär såväl straff som försök till omvändelse. Det skapar en särskild form av utsatthet. Hedersrelaterade motiv kan även förekomma i ärenden som berör socialtjänstlagen (SoL) och lagen om vård av unga (LVU). Till skillnad från SoL ger LVU även rätt till tvångsåtgärder, något som kan vara aktuellt när det är familjen som hotar en individ.80 För hedersrelaterat förtryck och våld är flera av exemplen i 2 § LVU giltiga. En översyn av LVU har genomförts.81 79Mer om hbtq-personers rättigheter och utsatthet finns i (2014), En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck och i (2010), Hon hen han. 80För LVU är det framförallt 2 § som kan vara relevant i hedersrelaterade ärenden. Den innebär att vård ska ges en ungdom om det på grund av psykisk eller fysisk misshandel, otillbörligt utnyttjande, brister i omsorgen eller annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa och utveckling skadas. Även 3 § skulle emellertid kunna användas, till exempel för att omhänderta pojkar om de förtrycker andra familjemedlemmar. 81SOU 2014: 3. Den belyser bland annat vissa åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa en god och säker vård för barn och unga som på grund av hedersrelaterat våld och förtryck bereds vård enligt 2 § LVU. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck 5.7Utvärdera insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Förslag: uppdras att utvärdera de insatser som används för att skydda personer som utsätts för hedersrelaterat våld eller förtryck, och de olika formerna av förebyggande arbete som bedrivs mot hedersrelaterat våld och förtryck. Landets samtliga länsstyrelser har haft i uppdrag att främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Det finns utvärderingar av projekt,82 men utvärderingarna är av skiftande kvalitet och det saknas en obero- ende vetenskaplig jämförelse mellan de olika metoderna. gjorde 2007 en uppföljning av personer som bott på skyddade boenden.83 De svenska insatserna mot hedersvåld utvärderades av 2008. Utvärde- ringen visar att regeringens insatser framförallt har riktats direkt och indirekt till offer, i första hand flickor och unga kvinnor. Medvetenheten om hedersrelaterat våld har höjts men det långsiktiga arbetets verkan är fortfarande osäkert.84 Hur man ska arbeta med familjerna är också en omstridd fråga. Linnamottagningen i avråder exempelvis från medling, eftersom de menar att det i praktiken är omöjligt att upprätthålla 82Se t.ex. , B., och Schlytter, A. (2009), Identitet i kläm mellan segregation och kyskhetskultur. Utvärdering av I hederns namn, ett projekt i och , Linnamottagningens utvärdering (2013), Familjearbete i hederskontext, (2007), Frihet och familj - En uppföljning av skyddade boenden för personer som hotas av hedersrelaterat våld, , M. (2013), Förebygga hedersrelaterat våld- hur gick det? en utvärdering av tre projekt från i eller , M. (2010),Du har huvudrollen i ditt liv- ett samverkansprojekt i arbetet med mänskliga rättigheter i . (2011), Goda exempel på förebyggande av hedersvåld. Sharaf hjältar är förmodligen det projekt som granskats mest- framförallt av Schlytter och Kanakura (2007), . Ett projekt mot hedersförtryck och våld, men också i en examensuppsats av , S. (2005), Sharaf. De unga männens villkor inom så kallade hederskulturer. Sharaf hjältar har också behandlats som men as agents of change i Thapar Björkert, S. (2009). 83Håkansson, P-A. (2007), Frihet och familj. En uppföljning av skyddade boenden för personer som utsätts för hedersrelaterat våld. har även granskat resultat från andra länder 2006 i Insatser mot hedersrelaterat våld- resultatutvärderingar i andra länder. : /socialt arbete. 84Hanberger, A., Ghazinour, M. & Mårald, G. (2008), Regeringens insatser mot hedersrelaterat våld 2003-2007- slutrapport från den nationella utvärderingen. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck ett hedersrelaterat värdesystem och fullt ut respektera ett barns fysiska och känslomässiga integritet.85 I en nyligen genomförd kartläggning framhåller även att det behövs forskning om insatser som ger lång- siktiga effekter.86 Det behövs dokumentation, uppföljning och utvärdering av de insatser som genomförs lokalt . kunde heller inte identifiera några studier om risk- och skyddsfaktorer för hedersrelaterat våld som uppfyllde veten- skapliga kriterier rörande exempelvis utfallsmått. gjordes en utvärdering av tjugotvå projekt finansierade av Allmänna arvsfonden som rörde ungdomar som hamnat i kläm mellan det tidigare hemlandets och svenska värderingar.87 Några allmänna rekommendationer från den granskningen är att det behövs ett annat stöd från det offentliga än vad som ges . För- utom att ge bidrag till frivilligorganisationer borde det enligt utvär- derarna finnas en statligt etablerad organisation för landet som helhet, där en viktig uppgift skulle vara att fungera som en länk mellan frivilligorganisationer och myndigheter. Det behövs särskilt för det individuella stödarbetet, som i granskningen var det som hade varit svårast att få att fungera.88 Den utvärdering som i gjorde av tre projekt 2013 illustrerar ett väl fungerande arbete från det offentligas sida. På en skola i bedrivs tjej- gruppsverksamhet för alla tjejer på programmet språkintroduktion. Rektorn och skolkuratorn var de drivande i att starta verksam- heten. Rektorn informerar om gruppen på föräldramöten och understryker att det är en del av skolans verksamhet och en viktig möjlighet att förbättra flickornas betyg, deras svenska och kunskaper om samhället. Vid behov åker rektorn också hem till föräldrarna och pratar direkt med dem. Skolan pri- oriterar tjejgrupperna som ett sätt att förebygga problem kring 85Kvinnors nätverk/Linnamottagningen (2013) Familjearbete i hederskontext. Enligt Linnamottagningen måste samhället orubbligt stå bakom principen om samma medborgerliga rättigheter för alla, oavsett etnisk bakgrund. De menar att den danska medlingsförespråkaren överordnar målet om att återförena den unga med sin familj framför hennes medborgerliga rättigheter. Däremot anser de att man borde omvärdera termen familjearbete, så att man kan arbeta med familjen utan att målet ska vara återförening. 86Socialstyrelsen (2014), Kartläggning av risk- och skyddsfaktorer och interventioner vid hedersrelaterat våld mot kvinnor. Den förra sökningen efter utvärderingar gjordes 2010. 87Schlytter, A., m.fl. (2011) Heder och det civila samhällets metoder. 88Schlytter m.fl. (2011), s. 42. Individuellt stödarbete innefattar även skyddade boenden. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck strikta begränsningar och ojämställdhet, genom att flickorna där får möjlighet att göra utflykter, umgås, och få information om frågor som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet eller sex och samlevnad. Skolan har enligt utredaren stora möjligheter att stödja arbetet mot hedersrelaterat förtryck genom att aktivt använda sitt förtroendekapital. För verksamheter som anordnas av exempelvis ideella föreningar är det inte lika lätt att få kontinuitet eller förtro- ende hos föräldrarna som när den drivs i skolans egen regi.89 Bristen på långsiktighet och utvärderingar har kritiserats från flera håll.90 Sedan universitets granskning 2007 har flera pro- jekt och informationssatsningar bedrivits runt om i landet. Inte minst har i på regeringens uppdrag arbetat med att sprida vägledningen Våga göra skillnad.91 i har också i samarbete med Rädda barnen drivit om kärlek92 samt tillsammans med och RFSL särskilda projekt kring hbtq och heder.93 Erfarenheter från projekt som dessa måste utvärderas och kun- skapen tillvaratas. Detsamma gäller arbetet inom skolan. I en utredning om hedersrelaterad problematik i skolan konstateras att erfarenheter från kommuner som har arbetat med hedersrelaterad problematik behöver utvärderas och tillgängliggöras.94 Nationella samordnaren menar liksom att det behövs forskning såväl om de metoder och insatser som används , som om risk- och skyddsfaktorer för att kunna arbeta före- 89Bak, M., (2013)Förebygga hedersrelaterat våld- hur gick det? En gruppverksamhet bedrevs i skolans regi, den andra genom skolan men av KFUM. Trots att KFUM är en stor och etablerad organisation var det svårt att få samma genomslag som när skolan själva driver verksamhet. KFUMs verksamhet har också utvärderats av FoU i Väst, med liknande resultat. FoU i Väst (2012): På tal om jämställdhet. En utvärdering av våldsförebyggande arbete med ungdomar – Modiga Tjejer, . 90Senast av 2014 och Grutzky, E. och , L. (2013), Heder och samvete. En bok om hederskultur i . 91Länsstyrelsen i utvärderar själva fortlöpande projektet, och har släppt del- rapporter. Till projektet hör även en hemsida. hedersfortryck/Sv/Pages/default.aspx 92Projektet bygger på samverkan mellan myndigheter och frivilligorganisationer samt att träffa barn och ungdomar i skolmiljö. Projektets målgrupp är högstadie- och gymnasieelever. Materialet som projektet tagit fram heter Kärleken är fri. Projektet har även en webbplats, 93HBT och Heder (2011). Råd till yrkesverksamma finns på webbplatsen Det kan tilläggas att i i samarbete med RFSL också driver webbplatsen 94Darvishpour, M., Lahdenperä, P. & , H. (2010), Hedersrelaterad problematik i skolan- en kunskaps och forskningsöversikt. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck byggande och uppmärksamma fall med risk för hedersrelaterat våld. Samordnaren föreslår därför att ska utvärdera de insatser som används för att skydda personer som utsätts för hedersrelaterat våld eller förtryck och de olika formerna av förebyggande arbete som bedrivs mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det finns behov av kvalitetssäkring och oberoende granskningar av metoder och resultat, både när det gäller akut skydd och det lång- siktiga arbetet. Nationella samordnaren ser också att det behövs ett nationellt strategiskt förebyggande arbete, vilket föreslås i avsnitt 8.3. 5.7.1Viktigt med ett nationellt resurscentrum Förslag: Statskontoret ska utvärdera det arbete mot hedersrela- terat våld och förtryck som bedrivs vid i Öster- götland. Utvärderingen ska innehålla en bedömning av effekti- viteten i verksamhet och organisering. Bedömning: Det behövs även fortsättningsvis finnas ett nationellt resurscentrum i frågor som rör hedersproblematik. Resurscentrats funktion bör vara rådgivande, samordnande, stödjande och metodutvecklande. I uppdraget bör också ingå att sprida kunskap och vara en aktiv länk mellan frivillig- organisationer och myndigheter. Nuvarande resursteam och resurscentrum i har haft ett uppdrag som resurscentrum i frågor som rör hedersproblematik.