sou · H2B387 · 2014-12-19 00:00:00 — Veterinärmedicinska läkemedel godkänns i samma procedurer som läkemedel för människor men kraven på vad en ansökan om godkännande ska innehålla skiljer sig år. Doku- mentationen för veterinärmedicinska läkemedel ska bl.a. innehålla uppgifter om djurslag som läkemedlet är avsett för samt karens- tider och resultat av studier av resthalter när det är gäller läkemedel Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge till djurslag som används för livsmedelsproduktion. Regelverket kring godkännanden m.m. finns bland annat i och rådets direktiv /82/EG av om upp- rättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel. Direktivets krav har införlivats bl.a. i läkemedelslagen (1992:859). Nedan följer en översiktlig beskrivning av de olika godkän- nandeprocedurerna. Den centrala proceduren innebär att ansökan om godkännande utreds av två av de nationella läkemedelsmyndigheterna. Resultatet presenteras i en utredningsrapport med förslag till beslut för de human- eller veterinärmedicinska vetenskapliga läkemedelskom- mittéerna. () vidare- befordrar förslaget till , som fattar det formella beslutet om godkännande. Beslutet är bindande för alla medlems- stater i EES och innebär att företagen får tillgång till hela EU/EES- marknaden. Ömsesidigt erkännande bygger på principen om erkännande av ett annat EES-lands godkännande av ett läkemedel. I den ömse- sidiga proceduren ansöker därmed företaget, med den utredning som gjorts vid godkännandet av läkemedlet som underlag, om god- kännande i de EES-länder där man önskar sälja läkemedlet. Dessa tar ställning till om det första landet har fattat ett acceptabelt beslut. Om så inte anses vara fallet hänförs ärendet till central handläggning där ett bindande beslut tas av kommissionen. För att ett enskilt land ska kunna säga nej till ett läkemedel som har god- känts i ett annat EES-land krävs uttalade brister beträffande kvalitet, effekt eller säkerhet. I den decentrala proceduren är läkemedlet, till skillnad från i den ömsesidiga proceduren, inte godkänt inom EES. Sökanden utser en referensmedlemsstat som utreder på samma sätt som enligt den ömsesidiga proceduren men enligt den decentrala pro- ceduren ska alla berörda länder besluta om godkännande . För det företag som endast vill ha ett läkemedel godkänt för försäljning i ett enda land finns alternativet nationellt godkännande. Då utreds läkemedlet av läkemedelsmyndigheten i det aktuella landet och beslutet gäller endast för försäljning i det landet. Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge 4.7.1Antal godkända läkemedel och försäljning av dessa Enligt uppgifter fanns det då 862 godkända veterinär- medicinska läkemedel i . Läkemedlen är huvudsakligen s.k. orginalläkemedel men ett drygt 50-tal utgörs av s.k. generiska läkemedel och cirka 15 är parallellimporterade läkemedel. Av de godkända läkemedlen var 34 läkemedel receptfria och 45 av läke- medlen förekommer både som receptfria och receptbelagda, bero- ende på förpackningsstorlek. Det innebär att av de godkända veterinärmedicinska läkemedlen är receptbelagda. De veterinärmedicinska läkemedlen tillhandahålls av 29 olika läkemedelsföretag15. De tio läkemedelsföretag med störst försälj- ning av veterinärmedicinska läkemedel står för av den totala försäljningen av veterinärmedicinska läkemedel oavsett om det handlar om samtliga försäljningssätt eller enbart förskrivna läkemedel. Tabell 4.1 Fördelning av försäljning mellan läkemedelsföretag Topp 10 tillverkare av djurläkemedel sett till andel av total försäljning (AUP exkl moms i kronor) 2012 Dechra Veterinary Prod. Virbac A/S Källa: Concise. 15 Undantaget de parallellimporterade läkemedlen. Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge 4.7.2Särskilt om licensläkemedel och extempore uppstår behov att behandla djur med andra läkemedel än de som är godkända i . Då kan s.k. licensläkemedel eller extemporeläkemedel användas. Hanteringen av dessa läkemedel har beskrivits utförligt i utredningens delbetänkande Läkemedel för särskilda behov (SOU 2014:20). Licensläkemedel behandlas också i avsnitt 5.7 i detta betänkande. Om behovet kan tillgodoses med ett läkemedel som är godkänt i något annat land görs en ansökan om s.k. licens till Läkemedels- verket i enlighet med vad som anges i före- skrifter (LVFS 2008:1) om tillstånd till försäljning av icke godkänt läkemedel (ändrad och omtryckt genom LVFS 2012:21). En veterinärlicens kan tillgodose behovet av licensläkemedel för ett enskilt djur, enskild djurbesättning eller ett djurslag. Under vissa förutsättningar kan en s.k. beredskapslicens beviljas. Enligt uppgifter från hanterades ungefär 14 000 ansökningar om licenser avsedda för djur och cirka 13 200. Ansökningarna avser runt 380 olika läke- medel. Eftersom en veterinär licens kan avse behovet för såväl ett enskilt djur som en hel besättning eller ett djurslag säger antalet ansökningar i sig inte så mycket om hur stort behovet av ett visst läkemedel är. I andra fall när både godkända läkemedel och licensläkemedel sak- nas kan extemporeläkemedel användas16. Extemporeläkemedel är läkemedel som inte är godkända utan tillverkas utifrån av för- skrivaren angiven komposition. Dessa läkemedel kan om de efter- frågas i större volymer tillverkas mera storskaligt och kallas då lager- beredningar. Om en lagerberedning tillverkas i över 1 000 förpack- ningar ska en ansökan om s.k. rikslicens göras till Läke- 16 Jfr bestämmelserna om den s.k. kaskadprincipen. Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge Såväl s.k. äkta extempore som lagerberedningar och lagerberedningar med rikslicens används vid behandling av djur. Extemporeläkemedel för djur som sålts avsåg läke- medel inom tjugo olika ATC-koder17. Antalet veterinärmedicinska läkemedel klassificerade som lagerberedningar och lagerbered- ningar med rikslicens var totalt 17, vilket kan ställas i relation till att antalet lagerberedningar för humant bruk som var 428. 4.8Distributionsvägar för läkemedel för djur De läkemedel som används för djur tillhandahålls huvudsakligen på samma sätt som läkemedel avsedda för människor. Aktörerna i kedjan är läkemedelstillverkare, partihandlare, distributörer, apotek, veterinära inrättningar och djurägare. Det som framför allt skiljer sig åt mellan distributionskedjorna för djur- respektive humanläkemedel är att veterinära inrättningar till skillnad från sjukhus endast har rätt att köpa läkemedel från öppenvårdsapotek. Ett undantag utgörs av vacciner och serum som den som innehar partihandelstillstånd får sälja bl.a. till veterinärer. I sammanhanget kan nämnas att veterinärmedicinska anstalt (SVA) har partihandelstillstånd och tillhandahåller vacciner bland annat direkt till veterinärer. En annan skillnad är att det inte går att köpa receptfria veterinär- medicinska läkemedel på andra försäljningsställen än öppenvårds- apotek. () fastställer öppen- vårdsapotekens inköpspris och försäljningspris för läkemedel eller varor som omfattas av läkemedelsförmånerna. Som regel ska öppenvårdsapoteken tillämpa de av myndigheten fastställda priserna. Inrapportering av försäljning av extempore sker på grupp- varunummernivå kopplat till ATC-koder. ATC-koderna är dock inte fullständiga vilket för- svårar analys av vilket slags läkemedel det för sig om. Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge Läkemedel för djur omfattas inte av något offentligt subven- tionssystem utan djurägaren står för hela kostnaden. Prissättningen av läkemedel för djur är fri och någon prövning av priset görs inte av TLV eller någon annan myndighet. Det fastställs heller inte någon handelsmarginal för apoteken. Detta medför att det står läke- medelsföretagen fritt att ta ut de priser de finner lämpliga och öppenvårdsapoteken kan i sin tur sätta valfritt utförsäljningspris (s.k. AUP). Inte heller i de fall läkemedel godkända för människa som har ett fastställt pris inom läkemedelsförmånerna ska säljas till djurägare, för behandling av djur, behöver det av TLV fastställda priset användas18. Den totala försäljningen av läkemedel för djur uppgick enligt Apotekens Service AB:s (nu ) rapport över läkemedelsförsäljningen 2012 till . Av dessa utgörs av förskrivna läkemedel, av läkemedel för egenvård och av sådant som rekvirerats för användning på veterinär inrättning. I Apotekens Service AB:s rapport över läke- medelsförsäljningen 2012 framgår att kostnaden för läkemedel för djur ökat från (exkl. moms) till . Tabell 4.2 Läkemedel till djur: Försäljningsvärde för förskrivna läkemedel i exkl. moms I samma rapport framgår att kostnaden för förskrivna läkemedel för djur ökat från (exkl. moms) till . 18 Enligt uppgifter inhämtade från TLV. Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge skrivna humanläkemedlen till djur från (exkl. moms) till . Utredningen har inte analyserat skälen till denna ökning. Diagram 4.1 Fördelning av försäljningsvärde per djurtyp 2012 (förskrivna läkemedel till djur) Gris, animalie- produktion Som framgår av diagrammet ovan var djurslaget hund dominerande när det gäller kostnader för förskrivna läkemedel till djur år 201219. Av över läkemedelsförsäljningen 201320 framgår att försäljningen av läkemedel 2013 mot- svarade (exklusive moms). Av förskrivna läke- medel för djur stod veterinärmedicinska läkemedlen för och humanläkemedel för . De tillstånd som stod för största delen av försäljningsvärdet för förskrivna läke- medel var tillstånd i och läkemedel mot infektions- sjukdomar. 19Enligt över försäljningen 2013 var fördelningen densamma djurslagen emellan. 20www.ehalsomyndigheten.se/lakemedelsstatistik/Rapporter/ Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge 4.11Försäljning av receptfria läkemedel Konsumenter kan köpa receptbelagda och receptfria läkemedel på öppenvårdsapotek och vissa receptfria läkemedel för människor även på andra försäljningsställen21. Regleringen finns i lagen (2009:366) om handel med läkemedel och lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel. Receptfria läkemedel för djur säljs dock enbart på öppenvårdsapotek (och i viss mån via s.k. apoteksombud). Av de godkända veterinärmedicinska läkemedlen var 34 läkemedel helt receptfria (dvs. samtliga förpackningsstorlekar). De läkemedel som förekommer både som receptfria och recept- belagda, beroende på förpackningsstorlek, var 45 till antalet. De tjugo mest sålda receptfria veterinärmedicinska läkemedlen utgjorde av den totala försäljningen av receptfria djur- läkemedel för , se tabell 4.3 nedan. Samtliga dessa avser behandling för hund och/eller katt (ett läkemedel avser dock behandling för iller och katt). Åtta av läkemedlen avser avmaskning för rundmask och/eller bandmask, tio läkemedel avser behandling av fästingar, loppor, löss och/eller mjällkvalster och två läkemedel avser behandling mot ektoparasiter (exempelvis fästingar och loppor). De receptfria läkemedlen avsedda för djur som säljs på apotek är alltså framför allt avsedda för sällskapsdjur. receptfria djurläkemedel till livsmedelsproducerande djur är i regel receptbelagda . Motivet till beslutet från Läke- medelsverket att receptbelägga merparten av de receptfria läke- medlen för livsmedelsproducerande djur var framför allt att för- bättra säkerheten för konsumenterna angående livsmedel från djur men också för att minska risken för resistensutveckling mot anti- biotika och avmaskningsmedel hos parasiter och mikroorganismer22. Även avmaskningsmedel för hästar blev receptbelagt. I tabell 4.3 visas de 20 mest sålda receptfria läkemedlen och för vilka djurslag och tillstånd de är godkända. 21Vissa andra läkemedel som naturläkemedel, VUM m.fl. säljs av andra än öppenvårdsapotek. 22Förändringarna kom till stånd med anledning av Kommissionens direktiv /130/EG. Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge SOU 2014:87 De 20 mest försålda receptfria läkemedlen för djur Insekticid och akaricid mot fästingar, loppor och löss Medel mot ektoparasiter, Medel mot ektoparasiter, Insekticid och akaricid mot fästingar, loppor och löss Insekticid och akaricid mot fästingar, loppor och löss Adulticid, larvicid och ovicid mot fästingar, loppor och löss Insekticid och akaricid mot fästingar, loppor och löss Adulticid, larvicid och ovicid mot fästingar, loppor och löss Acaricid/insekticid mot fästingar, loppor, löss Adulticid, larvicid och ovicid mot fästingar, loppor och löss Adulticid, larvicid och ovicid mot fästingar, loppor och löss Insekticid och akaricid mot Källa: Concise och . Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge 4.12.1Apoteket tidigare verksamhet kring läkemedel för djur –2009 hade monopol på handel med recept- belagda läkemedel och nästan alla receptfria läkemedel23. I det tidigare verksamhetsavtalet mellan staten och angavs att bolaget skulle ha den lager- och leveransberedskap som krävdes för att tillgodose allmänhetens och vårdens berättigade krav (prop. 2008/2009:145 s. 183). Vad som fanns i lager bestämdes dels av centrala riktlinjer för , dels av lokal efterfrågan (prop. 2008/2009:145 s. 185). Detta avsåg även läkemedel för djur. I SOU 2012:75 anges att före omregleringen av apoteksmarknaden drev 110 apotek som hade ett utökat lager av efterfrågade läkemedel för djur samt personal med fördjupad farmaceutisk kompetens kring djurläkemedel. Dessutom drev bolaget 54 s.k. lantbruksapotek som hade ett utökat sortiment för lantbrukets djur i djurtäta områden. Av dessa lantbruksapotek ingick en del i de 110 apotek som hade ett utökat lager av djurläke- medel. bedömer att cirka 15–25 lantbruksapotek fanns utöver de 110 apoteken med utökat lager av läkemedel för djur24. drev även ett djurapotek med inriktning på distanshandel, beläget i . tillsatte regeringen en utredning, Apoteksmarknadsutred- ningen, som hade i uppdrag att lämna förslag som skulle möjliggöra för andra aktörer än att bedriva detaljhandel med receptbelagda och receptfria läkemedel. Utredningen överlämnade flera betänkanden till regeringen. Här kan särskilt nämnas: Huvudbetänkandet Omreglering av apoteksmarknaden (SOU 2008:4) handlar framför allt om vilka förutsättningar som ska 23Ensamrätten gällde inte vissa utvärtes medel, naturläkemedel, homeopatika, traditionellt använda växtbaserade läkemedel och efter inte heller receptfria nikotinläkemedel. 24Enligt Kategorichef, och , . Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge gälla för dem som får tillstånd att bedriva detaljhandel med receptfria och receptbelagda läkemedel till konsument på en om- reglerad apoteksmarknad. Betänkandet behandlades i proposi- tionen Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145). Delbetänkandet Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel (SOU 2008:33), som behandlades i propositionen Handel med vissa receptfria läkemedel (prop. 2008/09:190). Slutbetänkandet Handel med läkemedel för djur (SOU 2008:46), som särskilt behandlade frågor kring försäljning av läkemedel för djur. Detta betänkande remitterades men förslagen hanterades inte vidare i någon särskild propo- sition utan regeringen uttalade i prop. 2008/09:145 att den hade för avsikt att återkomma i frågan. Så har ännu inte skett. Omregleringen av apoteksmarknaden genomfördes i flera steg (för en utförligare beskrivning, se SOU 2012:75). Här kan framför allt nämnas att nya regler för apoteksverksamhet och möjlighet för andra än att driva apotek trädde i kraft och att möjlighet att sälja vissa receptfria läkemedel på andra platser än apotek infördes . I samband med omregleringen avyttrades 615 av apotek till nya apoteksaktörer och bolaget inrättades för att tillhandahålla viss gemensam it-infrastruktur som tidigare hanterats av . 4.12.3Nuvarande struktur för öppenvårdsapoteken Krav på den som driver öppenvårdsapotek På den omreglerade apoteksmarknaden får den som har fått till- stånd av bedriva detaljhandel med de läkemedel och varor som tidigare omfattades av ensamrätt. För att få tillstånd måste sökanden dels uppfylla vissa krav på lämplighet, dels visa att sökanden har förutsättningar att uppfylla en rad krav som ställs på verksamheten. Kraven innebär bl.a. att det ska finnas farmaceutisk bemanning under öppethållandet, att samtliga förordnade läkemedel, och samt- liga förordnade varor som omfattas av lagen (2002:160) om Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge läkemedelsförmåner m.m. ska kunna tillhandahållas, att informa- tion och rådgivning ska ges och att verksamheten ska bedrivas i lokaler som är lämpliga för sitt ändamål. Tillståndshavaren ska till sitt förfogande ha en läkemedelsansvarig som ska se till att verk- samheten uppfyller de krav som gäller för handeln och hanteringen i övrigt av läkemedel. Läkemedelstillverkare, den som innehar ett godkännande för försäljning av läkemedel och den som är behörig att förordna läkemedel kan som regel inte få tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel. Regleringen finns i lagen (2009:366) om handel med läkemedel och anknytande föreskrifter. Dessa bestämmelser skiljer inte på hanteringen av läkemedel för människor och läkemedel för djur. Det innebär bland annat att den ovan beskrivna tillhandahållande- skyldigheten omfattar förordnade läkemedel såväl för människa som för djur. Se även avsnitt 4.13.4. Aktörer på dagens apoteksmarknad Enligt rapportserie 2010:4; Omregleringen av apoteksmarknaden och Sveriges Apotekförenings Bransch- rapporter och 2013 har antalet öppenvårdsapotek ökat efter omregleringen, från 918 apotek till 1 274 apotek och 1 303 apotek i . Sedan omregleringen 2009 är det 374 fler apotek, dvs. Nyetableringarna har skett i såväl stor- städernas centrum som i förorter och orter där det tidigare inte funnits apotek. Apotekstätheten 2013 var ett apotek på 7 400 per- soner jämfört med 10 000 personer per apotek år 200925. Totalt fanns det 24 olika apoteksaktörer , vilket inkluderar allt ifrån stora kedjor till enskilda apoteksentreprenörer. Av de sex större kedjorna var det tre som hade 300 apotek eller mer. Mindre aktörer hade sammanlagt 25 apotek. Omsättningen på öppenvårds- apoteken var (exklusive hemofililäkemedel och dosdispenserade läkemedel) . 25 , Branschrapport . Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge Särskilt om apotekens inriktning mot läkemedel för djur Det är främst de fyra största aktörerna på apoteksmarknaden, dvs. , Apotek Hjärtat, Kronans Apotek och Apoteksgrup- pen, som har eller har haft apotek med en inriktning mot läkemedel för djur26. Enligt fortsatte 40 av de 110 apoteken med utökat sortiment för läkemedel för djur att drivas i regi. Dessutom fortsatte det s.k. djurapoteket i att drivas i regi. kategoriserar inte sina apotek som man gjorde innan omregleringen och inget apotek förutom djurapoteket i marknadsförs specifikt som ett apotek med inriktning mot djurläkemedel27. kommer djurapoteket i att flyttas. Lagret av läkemedel för djur kommer därefter att finnas i . Kundservice kommer att samordnas i centrala kundserviceenhet som finns i . Ett nytt fenomen på den omreglerade apoteksmarknaden är att mindre aktörer har startat apotek med inriktning mot läkemedel för djur. Exempel på sådana aktörer är Djurfarmacia , VetAp och ApoVet. Djurfarmacia bedriver sin verksamhet både i butikslokaler och som distanshandel. ApoVet är däremot specialiserat på distanshandel. I sammanhanget kan nämnas att apoteksaktören ApoEx tilldelats Distriktsveterinärernas upphandling av läkemedel. Apoteksmarknaden är fortsatt föremål för strukturförändringar och som exempel kan nämnas att ApoVet förvärvades av Apotek Hjärtat. Varumärket kommer enligt uppgift att behållas. Partihandlarna bedriver sinsemellan olika verksamhet och det finns både stora och mycket små företag som har partihandelstillstånd. Exempel på stora företag är (Tamro) och 26Dessa utgörs huvudsakligen av de apotek som förvärvades från i samband med omregleringen. 27Enligt Kategorichef, och , . Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge (tidigare , KD), som bedriver storskalig distri- butionsverksamhet med leveranser till landets samtliga apotek. tillämpades på partihandelsområdet ett distributionssystem med vissa exklusiva rättigheter för distributö- ren. Systemet innebar att varje givet läkemedel distribuerades genom endast en av de två partihandlarna, antingen Tamro eller KD. Detta brukar benämnas enkanaldistribution. Enkanalsdistri- butionen reglerades genom särskilda exklusiva distributionsavtal mellan läkemedelstillverkarna och Tamro respektive KD. Regelverket tillåter numera även vertikal integration mellan parti- och detaljhandel med läkemedel, det vill säga att samma aktör bedriver både partihandel och apoteksverksamhet. Det finns flera exempel på aktörer som gör detta, i olika omfattning. Partihandel med läkemedel regleras i 3 kap. lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Det finns inga särskilda regler för parti- handel med läkemedel för djur. Enligt 3 kap. 3 § ska den som har tillstånd att bedriva partihandel med läkemedel till öppenvårds- apoteken bl.a. till lämna de uppgifter som är nödvändiga för att bolaget ska kunna föra statistik över parti- handeln samt leverera de läkemedel som omfattas av tillståndet. Det är som utövar tillsyn över partihandeln och har även utfärdat särskilda föreskrifter för partihandelsverksamheten28. I det följande beskrivs kortfattat några av myndigheterna som har uppgifter inom områden som berör handel med läkemedel för djur. ansvarar för godkännande och kontroll av bland annat läkemedel och utövar tillsyn över medicintekniska produkter. Myndigheten ska se till att den enskilde patienten, hälso- och sjuk- vården samt djursjukvården får tillgång till säkra och effektiva 28 föreskrifter (LVFS 2014:8) om partihandel med läkemedel Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge produkter och att dessa används ändamålsenligt och kostnads- effektivt. När läkemedel har godkänts för försäljning, är den kontroll- och tillsynsmyndighet som svarar för bland annat: säkerhetsövervakning av läkemedel i form av insamling och värdering av biverkningsrapporter, signalspaning, periodiska säkerhetsrapporter, åtgärder med anledning av säkerhetsproblem, utbytbarhet mellan läkemedel, inspektion av tillverkning, distribution och kliniska prövningar, information om läkemedel till hälso- och sjukvården och all- mänheten, och tillsyn av reklam och marknadsföring av läkemedel. har tillsyn över efterlevnaden av lagen (2009:366) om handel med läkemedel och av de föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen. Beslut om tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument (öppenvårdsapotek) eller partihandel meddelas av . Det är som utövar tillsyn över att parti- handlarna och öppenvårdsapoteken följer bestämmelserna om leveransskyldighet respektive tillhandahållandeskyldighet i lagen om handel med läkemedel. har i sitt tillsyns- arbete bl.a. rätt att få tillgång till handlingar och har rätt till tillträde till apotekslokalerna. får meddela de före- lägganden och förbud som behövs för att bl.a. lagen om handel med läkemedel ska efterlevas och får förena beslut om föreläggande eller förbud med vite. har också möjlighet att återkalla partihandels- eller öppenvårdsapotekstillståndet. har som förvaltningsmyndighet inom jord- bruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveck- ling till uppgift att arbeta för en hållbar utveckling, ett gott djur- Handel med läkemedel för djur – bakgrund och nuläge skydd, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Detta innebär att myndigheten bland annat ska ha det övergripande ansvaret för genomförandet av EU:s gemen- samma jordbrukspolitik, vara förvaltande myndighet för landsbygdsprogram och fiskeprogram, skapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk i mindre gyn- nade områden, säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans vård, förebygga spridning av och bekämpa smittor hos djur i män- niskans vård, säkerställa ett gott djurskydd, förebygga spridning av och bekämpa växtskadegörare, samt