sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — För det fall sol- daterna sänds ut för att delta i insatser för ofta och på så sätt får tillbringa för lite tid i sitt hemland kan detta komma att leda till att soldaterna och sjömännen lämnar sina anställningar i Försvarsmakten. Detta särskilt som denna grupp befinner sig i den ålderkategori Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder som bildar familj. I och med övergång från ett värnpliktsförsvar till ett frivilligförsvar försvinner den tillgång man tidigare hade till soldater och sjömän via värnplikten. Med ett frivilligförsvar behövs även en reserv av sjömän och soldater. I den rapport som handlade om och den ameri- kanska marinkåren ställdes två hypoteser om viktiga faktorer för att skapa och vidmakthålla ett effektivt yrkesförsvar med expedi- tionär förmåga, nämligen omsorgen om personalen och Försvars- maktens självbild. I följande rapport studerades hur dessa faktorer manifesterades i och . Något som uppmärk- sammades var skillnaden mellan och å ena sidan och de europeiska länderna å andra sidan när det gäller stödet till trupperna. I och tar respektive lands försvarsmakt ett större ansvar för frågor relaterade till soldaternas välfärd och sociala förmåner än vad de europeiska länderna gör. Som förklaring till detta angavs att de europeiska länderna troligtvis förlitar sig till ländernas respektive sociala välfärdssystem. Vissa sociala förmåner finns tillgänglig för var och en i de europeiska länderna medan så inte är fallet i och . Som exempel på stöd som de anställda i marinkåren i erhåller, utöver bostad och lön, och som inte har någon motsvarighet i det svenska systemet angavs pension tjänst, av staten garanterade lån även efter pensionering, fri sjuk- och tandvård för familjen, bostadslån och skattebefriad shopping. Förmånerna gäller i flera fall även för vete- raner och reservister. När det gäller stöd i form av uppmärksamhet från allmänhet och politiker är skillnaderna mellan och å ena sidan och de europeiska länderna å andra sidan påtagliga. Studierna analyserade frågan om försvarsmaktens varumärke i de olika länderna. I , och anses respektive lands försvarsmakt vara en samhällsinstitution bland alla andra medan de väpnade styrkorna betraktas på ett mer respektfullt sätt i och . Försvarsmaktens varumärke och anseende kan påverka hur soldaterna ser på sig själva både inför rekry- teringen och under tjänstgöringen. I och använder privata företag de väpnade styrkorna i sin marknadsföring och den professionella idrottsrörelsen sponsrar soldaterna och deras stöd- organisationer. I dessa länder är det alltså positivt att förknippas med försvaret och dra nytta av deras anseende. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder att i är situationen närmast det omvända. Rapporterna konstaterar att försvaret har en högre status i än i de studerade europeiska länderna, vilket troligtvis bedöms ha betydelse för hur soldaterna i respektive länder uppfattar sin egen självbild. Enligt rapporten kan symboler, traditioner och historia vara vik- tiga komponenter i varumärkesvården och det förhållandet att utbildningen inom Försvarsmakten är mycket krävande skulle också kunna vara en bidragande faktor till att Försvarsmaktens varumärke stärks. Bra materiel, uppdaterade doktriner och goda anställningsvillkor identifierades som sådant som kan mätas och jämföras när det gäller respektive lands försvarsmakts omsorg om sin personal. Beträff- ande dessa områden kom man i de jämförande studierna av nu aktuella länder fram till att de jämförda länderna använder utrust- ning som är ändamålsenlig och av hög kvalitet, doktrinerna synes vila på samma grund och anställningsvillkoren är anpassade efter de olika ländernas standard men skiljer sig inte avsevärt. Områden där det gick att se större skillnader är hur soldater och befäl uppmärk- sammas av politiker, företag och av allmänheten. Ceremonier och andra offentliga tillställningar där högt uppsatta politiker uppmärk- sammar de väpnade styrkronas insatser är betydligt mer förekom- mande i än i , och . Den uppmärksamhet och det stöd personalen i försvarsmakterna i respektive får påverkar sannolikt intresset för försvaret och därigenom personalförsörjningen. När det gällde avgångar i respektive studerat lands försvarsmakt blev slutsatsen att avgångar i storleksordningen 25–inte kan undvikas mer än marginellt. –1993 var avgångarna inom den amerikanska armén, flottan och marinkåren mellan cirka 31–medan avgångarna inom flygvapnet var på . I har redovisats av avgångarna uppgår till 6–, vilket skulle kunna motsvara 24–i en fyraårscykel. I slutade av personalen i försvaret efter sin anställning . Från fanns det ingen offentlig statistik på antalet avgångar. 6Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän Personalen i Försvarsmakten kan vara kontinuerligt eller tjänstgörande respektive anställd tillsvidare eller tidsbegränsat anställd. I det nya personalförsörjningssystemet har flera nya personalkategorier införts. Anställningarna för gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS) regleras i lagen (2012:332) om vissa försvars- maktsanställningar. Med kontinuerlig tjänstgöring avses tjänstgöring av tillsvidare- anställd eller tidsbegränsat anställd militär tjänsteman som har sitt huvudsakliga arbete i Försvarsmakten på heltid. Yrkesofficerare och kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) har denna tjänstgöringsform. Med tjänstgöring avses tjänstgöring av militär tjänsteman som har en tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning och som har sitt huvudsakliga arbete utanför Försvarsmakten men som tjänstgör på heltid i Försvarsmakten. Reservofficerare och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) tjänstgör i Försvarsmakten. Med undantag för yrkesofficerare tjänstgör alltså den militära personalen i Försvarsmakten och en del av den militära personalen, bl.a. reservofficerare och GSS/T, har en annan huvudsaklig sysselsättning, exempelvis arbete eller studier, vid sidan om den militära tjänstgöringen. Detta gäller även för en- skilda som tjänstgör i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Personer med avtal för tjänstgöring inom hemvärnet med de natio- nella skyddsstyrkorna har dock inte något anställningsförhållande med Försvarsmakten (se avsnitt 13.1.4). Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän Det som är speciellt för den tjänstgörande personalen i Försvarsmakten är att dessa personer är anställda av Försvarsmakten även när personen i fråga inte aktivt tjänstgör i Försvarsmakten. GSS/K har anställts i Försvarsmakten . GSS/K kan anställas tidsbegränsat i max och som längst i en följd. Ingångslönen för en heltidstjänstgörande GSS/K är . Till skillnad från reservofficerarna är GSS/T inte tillsvidare- anställda hos Försvarsmakten1. GSS/T-anställningen har sin grund i 7 § lagen om vissa försvarsmaktsanställningar. Enligt denna lag om- fattar anställningen minst sex och högst . Anställningen som GSS/T kan förnyas så att den totalt omfattar upp till . I och med att GSS/T har annan huvudsaklig syselsättning finns det i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar särskilda bestäm- melser om vad som ska gälla för denna personalkategori. Enligt 27 § lagen om vissa försvarsmaktsanställningar ska en GSS/T informera sin civila arbetsgivare om att han eller hon har en anställning i Försvarsmakten. Detta ska ske när anställningsavtalet ingås med den civila arbetsgivaren eller i samband med att han eller hon tar anställning som GSS/T i Försvarsmakten. Enligt samma bestämmelse är en GSS/T skyldig att hålla sin civila arbetsgivare informerad om planerad tjänstgöring i Försvarsmakten. Enligt lagens 28 § har en GSS/T rätt att vara ledig från annat arbete för att pröva en anställning hos Försvarsmakten. Denna rätt till ledighet omfattar upp . GSS/T har även enligt lagens 30 § rätt till ledighet från annat arbete för att tjänstgöra hos Försvarsmakten. Denna rätt uppgår till max 12 månader . Om tjänstgöringen omfattar eller mer får personen över huvud taget inte ha tjänstgjort . En GSS/T ska enligt lagens 32 § informera sin civila arbetsgivare senast i förväg om planerad tjänst- i Försvarsmakten. 1 Reservofficerare är tillsvidareanställda hos Försvarsmakten. Deras anställning hos Försvars- makten avslutas senast . Anställningen baseras på 18 § eller 20 § i officers- förordningen (2007:1268). Reservofficerares rätt till ledighet från annat arbete för att tjänst- göra hos Försvarsmakten regleras i lagen (1994:2076) om skydd för anställningen vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. Rätten till ledighet är genom denna lag kopplad till 9 kap. 1 § i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän GSS/T tjänstgör främst vid övningar och insatser som kan genom- föras både nationellt och internationellt. Krigsförbandsövningar omfattar normalt mellan två och och genomförs i normalfallen var tredje eller var fjärde år. Den längsta samman- hållna tjänstgöringen för GSS/T sker vid deltagande i internatio- nella militära insatser där den totala tiden för en sådan insats kan beräknas (inklusive förberedelsetid samt åter- hämtning efter en insats). GSS/T kan tjäna in semester hos Försvarsmakten och sedan välja att ta ut den hos sin civila arbetsgivare. 6.2Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och andra organisationers arbete med rekrytering och personalfrågor Totalförsvarets rekryteringsmyndighets arbete med rekrytering till Försvarsmakten Det är Försvarsmakten som är ansvarig för rekryteringen till Försvars- makten medan det är Totalförsvarets rekryteringsmyndighets (TRM) uppgift att stödja och hjälpa Försvarsmakten med denna uppgift2. TRM administrerar ansökningarna till Försvarsmaktens grund- läggande militära utbildning (GMU) samt genomför tester och bedömningar i samband med antagningsprövningen. TRM gör cirka 12 000 antagningsprövningar på sökande till GMU . För övriga s.k. civila kunder uppgår TRM:s prövningar till cirka 3 000 . Rekryteringsprocessen som utförs vid TRM beskrivs ytterligare i avsnitt 6.3.1. 2 Försvarsmakten är ålagd att köpa tjänster från TRM. I proposi- tionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) fastslår regeringen att Försvarsmakten ska använda TRM tills vidare. Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän Totalförsvarets rekryteringsmyndighets arbete med beredskapsunderlaget Försvarsmaktens nuvarande personalförsörjningssystem bygger uteslutande på att enskilda på frivillig väg väljer att engagera sig och ta anställning i Försvarsmakten alternativt skriva avtal för tjänstgöring med hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Om krig, krigsfara eller andra extraordinära omständigheter råder kan dock, på samma sätt som tidigare, insatsorganisationen komma att bemannas med pliktpersonal. Skyldigheten att genomgå möns- tring och skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt kan på nytt träda i kraft efter det att regeringen, med hänsyn till försvarsberedskap, har beslutat om detta. Alla svenska medborgare, såväl kvinnor som män, är i samband med att de fyller skyldiga att medverka i en lämplighetsunder- sökning i form av en utredning om personliga förhållanden rörande hälsa, fysisk status, intressen och skolgång. Dessa uppgifter samman- ställs i det så kallade beredskapsunderlaget. Syftet med beredskapsunderlaget är inte att utgöra ett rekry- teringsverktyg till anställningar i Försvarsmakten. Syftet är att ansvariga myndigheter på bästa sätt vid behov ska kunna göra en preliminär bedömning av totalförsvarspliktigas förmåga att tjänst- göra inom totalförsvaret och det är bl.a. uppgifterna i detta som kommer att styra eventuella inkallelser till mönstring för det fall regeringen beslutar om att värnplikten och mönstringsförfarandet på nytt ska träda i kraft. TRM är tydliga i sitt utskick om bered- skapsunderlaget att de uppgifter som lämnas in inte kommer att användas i rekryteringsändamål för GMU. Beredskapsunderlaget är ett webbaserat frågeunderlag med 60 frågor som skickas ut av TRM till alla svenska medborgare i sam- band med deras 18-årsdag. Hanteringen av uppgifterna som samlas in i beredskapsunderlaget regleras av bestämmelser i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvars- pliktiga. Enligt denna lag kan TRM vitesförelägga en person att fylla i beredskapsunderlaget. Samtycke krävs alltså inte utan det är enskildas skyldighet att svara på frågorna i beredskapsunderlaget. TRM sparar uppgifterna i beredskapsunderlaget . Bered- skapsunderlaget har en svarsfrekvens på . Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän I samband med utskicket av beredskapsunderlaget informerar TRM om att totalförsvarspliktiga enligt lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt är skyldiga att genomgå mönstring eller fullgöra värn- plikt eller civilplikt endast om regeringen med hänsyn till att det behövs för försvarsberedskap har beslutat det. Det är alltså frivilligt att tjänstgöra i försvaret, men mottagaren av utskicket har en skyldighet att lämna uppgifter om sig själv i beredskapsunder- laget. Utskicket från TRM innehåller inte någon specifik informa- tion från Försvarsmakten eller från de frivilliga försvarsorganisa- tionerna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som har haft i uppdrag av regeringen att informera landets totalförsvars- pliktiga 18-åringar om försvar och krisberedskap har sammanställt en folder kallad 18-årsuppdraget. Denna folder skickas ut till landets 18-åringar. Vidare sker kommunikation av informationen via en särskild webbplats, i olika sociala medier samt i ett särskilt utskick av foldern med ett följebrev till lärare i gym- nasieskolan. Utöver denna folder som distribueras av MSB skickar Försvarsmakten information i form av direktreklam till personer som ingår i målgrupper där Försvarsmakten har identifierat att 18- åringar kan ingå. Försvarsmakten skickar däremot inte någon sär- skild information riktad till alla landets 18-åringar som innehåller information om möjligheterna att arbeta i Försvarsmakten. Inte heller skickas det ut någon information från de frivilliga försvars- organisationerna till nu aktuell målgrupp. I samverkan med MSB och Försvarsmakten har TRM tagit fram en informationsskrift riktad till de som ska svara på frågorna i beredskapsunderlaget. TRM samlar in uppgifterna men bearbetar inte beredskaps- underlaget. TRM hämtar även in uppgifter om alla 18-åringar från bl.a. , , och kommuner. Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän Dagens kostnader för beredskapsunderlaget och beräknade kostnader vid ett eventuellt införande av mönstring Den årliga kostnaden för arbetet med beredskapsunderlaget uppgår enligt TRM:s beräkningar till . För det fall regeringen skulle besluta om att värnplikten och mönstringsförfarandet ska träda i kraft har TRM uppskattat att mönstringsförfarandet med personlig inställelse skulle kosta per person som ska mönstras. Personlig inställelse av en hel årskull 18-årigar (cirka 100 000 personer) har TRM beräknat skulle kosta . TRM har däremot gjort bedöm- ningen att av de 100 000 18-åringarna i en årskull skulle, efter det att uppgifterna i beredskapsunderlaget och registerutdrag beaktats, endast cirka 50 000 vara mönstringsbara/ha kunnat kallas in till mönstring. , som är anslutet till , är fack- och yrkes- tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, officerare och för de som studerar till yrkesofficerare. Med över 11 000 aktiva medlemmar är det största personal inom Försvarsmakten. organiserar däremot inte tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. GSS/T är i stället hänvisade till att organisera sig i sina respektive civila fackförbund. Reservofficerarna är en intresse- och fackorganisation för reserv- officerare. Förbundet har cirka 3 250 medlemmar och är anslutet till . Försvar har de flesta av sina medlemmar som är anställda inom Försvarsmakten, försvarsindustrin och övriga försvarsmyndig- heter. Förbundet företräder personer med arbeten inom service, administration, förråd, kök och verkstäder samt underhåll och till- verkning av försvarsmaterial. Försvar har cirka 7 000 med- lemmar. är ett och organiserar verk- samma inom försvaret och närstående verksamhetsområden, exem- pelvis , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän organiserar verksamma oavsett arbets- uppgifter, befattning eller utbildning och har cirka 4 500 medlemmar. hade sin grund i den Värnpliktiga arbetsgruppen som första gången valdes vid värnpliktsriksdagen . bytte Värnpliktiga arbetsgruppen namn till centrala värn- pliktsråd, som förkortades till . Värn- pliktsrådet var en fristående intresseorganisation för värn- pliktiga. främsta uppgift var att arbeta för värn- pliktigas rättigheter gentemot Försvarsmaktens högkvarter, förband, riksdag och regering. Ledamöterna i var tidigare värnpliktiga som valdes att företräda värnpliktiga vid den årliga värnpliktskongressen som var värnpliktsrörelsens högsta be- slutande organ. Ledamöterna i tjänstgjorde på heltid och arvoderades genom värnpliktsförmåner. Under den sista värnpliktskongressen presenterade till representation där ett behov av en intresse- organisation för alla soldater och sjömän uppmärksammades3. Mot bakgrund av rapportens slutsatser och förslag lades grunden till en ny intresseorganisation för soldater och sjömän, en interimsstyrelse tillsattes och flertalet s.k. ambassadörer rekryterades lokalt för att sprida information om den nya organisationen. började denna organisation, (SveSo), med sitt arbete. SveSo har som ambition att förena och företräda rekryter, sol- dater och sjömän och ge dem en möjlighet att vara med och på- verka sin situation i Försvarsmakten. I detta arbete strävar SveSo efter att vara ett komplement till arbetstagarorganisationerna och att vara en plattform för samverkan och ett forum för diskussion. 3 Denna rapport kom till efter det att värnpliktskongressen gav möj- lighet att tillsätta en arbetsgrupp för att utreda det framtida behovet av soldatrepresentation i den svenska Försvarsmakten. Den arbetsgrupp som tillsattes av drog bl.a. slutsatsen att Försvarsmakten och arbetstagarorganisationerna inte skulle kunna tillgodose rekryters och GSS behov gällande frågor som rörde opinionsbildning och demokratifrågor. I rapporten föreslogs därför att en ny organisation skulle bildas för att på så sätt komplettera befintliga organisationer. Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän har SveSo cirka 20 ambassadörer placerade lokalt ute på regementen. Cirka 1 000 personer följer SveSo via sociala medier. SveSo är en helt ideell organisation och erhåller inga bidrag för att bedriva sin verksamhet. Däremot har SveSo er- hållit ekonomiskt tillskott från Stiftelsen i samband med att stiftelsen avvecklades. 6.3Rekryteringen av gruppbefäl, soldater och sjömän För att kunna antas till Försvarsmakten är de grundläggande kraven att sökanden har fyllt och är svensk medborgare. Vidare ska sökanden klara de antagningstester som ska genomföras. En ansökan till Försvarsmakten går till på så sätt att ansökan fylls i på internet där den sökande får logga in med e-legitimation eller med ett personligt lösenord som går att få via Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM). Om den sökande uppfyller de grund- läggande kraven för att ansöka får sökanden svara på de cirka 60 frågor som finns med i det s.k. rekryttestet. De frågor som skiljer sig åt mellan beredskapsunderlaget (se avsnitt 6.2.1) och rekryt- testet är att rekryttestet även innehåller värdegrundsfrågor. I övrigt är frågorna i stort sett desamma. Hanteringen av uppgifterna som hämtas in genom rekryttestet regleras av personuppgiftslagen (1998:204). Svaren i rekryttestet ligger till grund för att bedöma om sökan- den har de förutsättningar som krävs för att klara utbildningen. Efter analys av rekryttestet får sökanden besked om han eller hon går vidare till nästa steg. För det fall sökanden går vidare till nästa steg får personen komma till TRM för att göra antagningstester. Antagningstesterna hos TRM börjar som regel med teoretiska prov och fortsätter sedan med en hälsoundersökning som utförs av en sjuksköterska samt fysiska tester, medicinska undersökningar och samtal med en psykolog. Under antagningsprövningen får sökanden också träffa en yrkesvägledare från Försvarsmakten. Om det finns en utbildningsplats som motsvarar sökandens förutsättningar läm- Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän nas ett erbjudande om att genomföra grundläggande militär utbild- ning (se avsnitt 6.4.1). Tabellen nedan åskådliggör antalet ansökningar till Försvars- makten, antal som faller ifrån under själva ansöknings- och antag- ningsprocessen och slutligt utfall efter GMU . Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän SOU 2014:73 Ansökningar till Försvarsmakten och utfall efter GMU Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän Ett nytt stödsystem för rekrytering – har Försvarsmakten ett nytt tek- niskt stödsystem för ansökan och urval till militär grundutbildning kallat . Den nya processen innebär både direkt antagning av sökande som uppfyller Försvarsmaktens krav mot lediga utbild- ningsplatser och antagning efter nominering. I det tidigare systemet var det så att från det att en person ansökte till Försvarsmakten och till dess att personen i fråga fick göra rekryttestet gick det . föll cirka en tredjedel av de sökande bort. I det systemet skickade TRM en kallelse med förbestämt datum och tid för att komma och göra antagningstesterna. Från det att en person gjort rekryttestet till dess att personen fick en kallelse att antagningstestas vid TRM kunde det gå en månad. En person som sökte kunde kallas för att göra antagningstestet . Det var i det äldre systemet ett besvärande stort tapp mellan antalet som kallades till antagningsprövning och de som faktiskt kom till antagningsprövningen. I många fall berodde detta troligt- vis på att många sökande fick ett annat arbete eller annan sysselsättning. I det nya systemet gör sökanden rekryttestet på internet i direkt anslutning till att personen skickat in sin ansökan. Efter det att rekryttestet skickats in elektroniskt får sökanden besked om eventuell möjlighet att komma till TRM och antagnings- pröva. Sökanden kan då själv gå in på internet och boka för att göra antagningstesterna hos TRM. Försvarsmakten har bedömt att kommer att leda till kortare ledtider från ansökan till beslut. Detta kommer att innebära att den sökande på ett bättre sätt än kan komma att behålla initiativet genom hela processen. Antagning sker nu löpande över och det går att på ett bättre sätt möta intresset direkt när det uppstår. Försvarsmakten har i det nya rekryteringssystemet förlängt giltig- hetstiden på TRM:s testresultat till jämfört med tidigare då testresultaten endast gällde . En person kan alltså söka till Försvarsmakten på samma testresultat. Det är även möjligt att få göra om antagningstester efter det att det gått mellan testtillfällena. Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän Försvarsmakten har förklarat att kommer det gå att målgruppsanpassa rekryteringskommunikationen för särskilda be- hov. TRM är av uppfattningen att kommer att bidra till att tappet mellan ansökan, ifyllt rekryttest och det antal personer som slutligen kommer till TRM och utför antagningstesterna kommer att minska. Detta då de sökande styr processen på ett annat sätt och då det nya systemet medger avsevärt kortare ledtider. Då tagits i bruk finns det endast statistik i form av positiva tendenser och den första riktiga utvärderingen av kan göras först . Andelen kvinnor som söker till Försvarsmakten Andelen kvinnor som sökt till Försvarsmakten har varit något stig- ande och framåt. Procentuellt sett klarar färre kvinnor antagningsprövningen vid TRM än vad som är fallet för män. Anledningen till att vissa kvinnor inte klarar testerna beror enligt uppgifter från TRM i huvudsak på att kvinnorna inte klarar av de fysiska testkraven, främst på grund av bristande muskelmassa.