sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — Här finns med andra ord, i linje med den svenska modellen, utta- lade mål om jämlikhet mellan svenskfödda och utlandsfödda arbe- tare, men i praktiken är detta något som varken eller någon annan myndighet haft möjlighet att kontrollera.9 De nya reglerna för arbetskraftsinvandring hade som syfte att underlätta för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft från tredje land, 9 kom ytterligare ett förslag till åtgärder i syfte att stoppa missbruket av reglerna för arbetskraftsinvandring. Bland annat föreslås en utökad möjlighet för att utföra kontroller under löpande tillståndstid. Dessa ändringar har dock ännu inte trätt i kraft och kommer därför inte diskuteras vidare här. Se Åtgärder mot miss- bruk av reglerna för arbetskraftsinvandring, Ds 2013:57. men tycks ha inneburit en ökad risk för fusk och för bristfälligt upprätthållande av villkoren för de som rekryteras. Om detta relateras till den avlönade hushållssektorn så tycks möjlighet- erna att med hjälp av politiska styrmedel höja statusen på arbetet ha minskat. Istället förläggs detta ansvar till marknaden. Om det inte kontrolleras i tillräcklig utsträckning att utlovade villkor upprätt- hålls pekar såväl forskning som fackliga rapporter på risker för för- sämrade villkor och dumpade löner. Att professionalisera ett område som exempelvis avlönat hushållsarbete, vilket varit ett av de viktigaste argumenten i den så kallade pigdebatten (2010), blir i detta sammanhang mycket svårt. Som genusforskaren påpekar så krävs det en utförlig samhällelig diskussion om värderingen av det avlönade omsorgsarbetet utifrån en förståelse om asymmetriska genusstrukturer för att en hållbar professional- isering ska lyckas (). Att professionalisera det avlönade hushållsarbetet har å andra sidan knappast någonsin beskrivits som ett syfte med dagens arbetskraftsinvandring. Istället menar vissa kritiska forskare att företagsledningar, företrädda av organisationer som Svenskt näringsliv, tenderar att förespråka en omfattande immigration därför att det ökar arbetskraftsutbudet och på så sätt sänker löne- kostnaderna (2010). Kanske finns det i så fall en motstridig relation mellan de nya reglerna och professionaliseringen av den köns- och etnicitetsuppdelade hushållssektorn. Om reglerna för arbetskraftsinvandring reproducerar de mekanismer som skapar hierarkier på arbetsmarknaden finns det ju en uppenbar risk för att åstadkommandet av jämlikhet i arbetslivet – med ett inter- sektionellt perspektiv – blir till ett slags sisyfosarbete. 6.7Intersektionella perspektiv på avlönat hushållsarbete då och nu Genom att granska exemplet med arbetskraftsinvandring knuten till det avlönade husliga arbetet blir kopplingen mellan arbetsmark- nad och arbetsliv tydlig. Det intersektionella perspektivet är också mycket fruktbart i analysen av arbetsområdet eftersom det präglas av flera uppdelningar på basis av såväl kön och klass som nationa- litet och etnicitet. Dessa uppdelningar präglas i sig av en mycket lång historisk kontinuitet. Det avlönade hushållsarbetet har varit feminint kodat , då övergången till marknadsekonomi och urbanise- ringsprocesser lockade till sig kvinnor från landsbygden. Det är också först då som hushållsarbetet blir ett avlönat yrke – även om det inte för den sakens skull betraktades som ett riktigt arbete (Simonton 1998). Migrationsvetaren och sociologen menar att hushållsarbetet på olika sätt alltid associerats med skillnad kopplad till nationalitet, etnicitet eller ras (2000). bestod tjänstefolket till exempel oftast av slavar som såldes till den mer välbeställda befolkningen (). Det är med andra ord inte bara arbetets könade aspekter som är av vikt för att förstå de maktdimensioner som än präglar det avlönade hushållsarbetet; både i praktiken och retoriken har köparen haft en överordnad maktposition knuten till exempel- vis nationalitet eller etnicitet. uppstod det i , liksom i flera andra länder, debatt och diskussion om den så kallade hembiträdesfrågan. Utred- ningar och statliga rapporter pekade på behovet av att förbättra hembiträdenas arbetsvillkor, men medelklassens efterfrågan på billig arbetskraft gjorde att arbetsvillkoren hamnade långt ned på den politiska dagordningen (1978). Lönerna för hembiträ- den hade inte anpassats till efterfrågan och låg under de kvinnliga industriarbetarlönerna. Men istället för att reglera arbetsförhållan- dena försökte stat och myndigheter motverka bristen på svenska hembiträden genom att rekrytera utländsk arbetskraft (1995). Att välbärgades och medelklassens behov av billig arbets- kraft på det här viset ställdes före behovet av förbättrade arbetsvill- kor exemplifierar på ett tydligt sätt även arbetets könade klass- dimensioner. Kvinnorna som jag intervjuat i min forskning var enligt bestäm- melserna tvungna att arbeta som hembiträden under innan de fick söka andra arbeten. Detta trots att det rådde arbets- brist inom flera sektorer (Strollo 2013). Flera av kvinnorna hade utbildningar inom andra områden och en del fick möjlighet att arbeta svart med det yrke inom vilket de var utbildade. Även om det ofta beskrivits som en värdefull möjlighet att få lämna arbets- löshet och ruiner i för att komma till så var det inte alla som uppskattade hänvisningen till hembiträdesarbete. Arbetsveckorna kunde bli uppemot och de var alla med- vetna om att de fick sämre löner än svenska hembiträden. Det är ju därför vi tar dom från minns en av kvinnorna att hennes arbetsgivare sa när hon påpekade detta fak- tum. Synen på tyskar i vid var mycket motstri- dig. Påverkan från tysk kultur och vetenskap hade varit mycket stark och tyska hade sedan flera generationer varit det vetenskapliga språket. I den dominerande diskursen i efter kriget var emellertid bilden av , liksom av tyskar, mycket negativ (2008). Tyskorna kunde därför uppleva ett slags främlingsfientlighet som tillsammans med den låga statusen på det könade arbete som de utförde hade tydligt negativa konsekvenser för deras arbetsvillkor. Flera vittnar också om utsattheten i arbetet och om beroendet av arbetsgivaren. Fler än hälften av kvinnorna hade själva varit med om eller kände någon som blivit utsatt för sexuella trakasserier eller övergrepp.10 Ofta beskrev kvinnorna det som en normal företeelse, som det ofta ledde till stora problem. Ett av sätten som kvinnorna hanterade dessa situationer på var att ta hjälp av varandra för att hitta en ny tjänst, något som underlättades av den stora efterfrågan på just hembiträden (Strollo 2013). Vilka är då likheterna och skillnaderna mellan det avlönade hus- hållsarbetet i då och ? Och vilken betydelse har de olika regleringarna för arbetskraftsinvandring haft för det avlönade hus- hållsarbetet? Arbetskraftsinvandrare hänvisas ju inte längre på samma konkreta sätt till särskilda arbeten med låg status på grund av sitt kön eller sin nationalitet. Ändå finns dessa mönster och uppdelningar kvar på ett indirekt sätt: Hushållssektorn är en låg- lönesektor som fortfarande domineras av företag med huvudsak- ligen kvinnliga och utlandsfödda anställda (Gavanas & 2011). Studier visar även att sexuella trakasserier och övergrepp är ett problem i branschen (Gavanas 2010). Likaså är det vanligt med rasifiering av arbetare inom såväl hushållssektorn som omsorgssektorn (Gavanas 2006, se även artikel i denna antologi). Nationella och etniska stereotyper sam- verkar då med exempelvis föreställningar om genus och respektabi- litet, något som också i hög utsträckning tagits upp i internationell forskning om hushållstjänster (2000). Undantagslagen och hänvisningen till husligt arbete försatte kvinnorna i utsatta beroendesituationer i förhållande till deras arbetsgivare. Dagens regler om arbetskrafts- 10 Studien bygger på intervjuer med 19 kvinnor. invandring tycks, trots sin liberala karaktär, ha liknande effekter. Callemans studie, liksom fackliga rapporteringar, visar att arbetarna inom denna sektor är mycket utsatta. Detta eftersom påtalandet av dåliga arbetsvillkor kan leda till att uppehållstillstånd avslås eller inte förnyas, vilket minskar incitamentet att påtala oegentligheter hos arbetsgivaren. Callemans material visar också att de som sökte arbetstillstånd ibland hade sökt asyl tidigare eller kom från krigs- härjade länder. Att arbetstillståndet dessutom är kopplat till anställ- ningen skapar ett beroendeförhållande gentemot arbetsgivaren, vilket försätter dem i en ännu mer sårbar situation (Calleman 2013). De nya reglerna för arbetskraftsinvandring tycks alltså , lik- som , sätta efterfrågan på arbetskraft framför arbets- tagarnas villkor. Liksom läggs också ett stort ansvar på marknaden för att lösa behovet av hem- och omvårdnadstjänster utan att staten behöver investera i kollektiva lösningar. För en marknad som det avlönade hushållsarbetet, som historiskt sätt präglats av hierarkiska maktrelationer utifrån kategorier som kön, nationalitet och klass, tycks det ha inneburit en fortsatt uppdel- ning. Men även om den migration som är knuten till den svenska hushållssektorn på flera sätt karakteriseras av kontinuitet är makt- relationerna också föränderliga. Medan hembiträdesarbetet för många var ett övergångsarbete är det inte lika lätt att hitta ett annat arbete med högre lön och bättre arbetsvill- kor. Den allt hårdare arbetsmarknaden ställer dessutom allt högre krav på arbetares flexibilitet (2012). Dagens migrerande kvinnor är oftast äldre än de kvinnor som kom till på 1950- talet. Många är tvungna att lämna sin familj bakom sig, vilket skapar så kallade globala omsorgskedjor: en serie personliga band tvärs över jordklotet som är baserade på betalt och obetalt vård- arbete (Ehrenreich & Hochschilds 2003). är det inte längre tyska kvinnor som kommer till för att arbeta, däremot är rasifieringen av hushållsarbetare fortfarande ett utbrett globalt fenomen (Gavanas 2006). Uppdelningarna i det avlönade hushållsarbetet har en lång histo- ria. Även om reglerna inte längre sanktionerar denna segregering tycks de normer som upprätthåller orättvisorna leva vidare, något som blir tydligt om kön och nationalitet/etnicitet betraktas till- sammans och inte enbart för sig. För att få bukt med dessa struk- turer krävs med andra ord en historisk och intersektionell med- vetenhet om hur och varför vissa uppdelningar reproduceras. I det här kapitlet har jag visat på några av de faktorer som format arbetskraftsinvandringen och några av de konsekvenser som olika former av reglering haft för arbetsmarknadens segmentering. Ana- lysen visar också på behovet av intersektionalitetsforskning samt några exempel på dess betydelse på området. Forskningen om arbetskraftsinvandring till har präglats av osynliggöranden och problemperspektiv på i synnerhet invandrade kvinnors arbete, något som legitimerat underordningen av utlandsfödda kvinnor på den svenska arbets- marknaden (de los 1998). har dock forskning med intersektionell inriktning vuxit sig starkare på området och fler och fler forskare pekar nu på behovet av forsk- ning om diskriminering och skillnadsskapande praktiker i bland annat arbetslivet med avseende på kön, klass, etnicitet och nationalitet (se t.ex. de los et al. 2005, 2006, Selberg & Mulinari 2011). finns ett stort fortsatt behov av intersektionell forskning om arbetskraftsinvandring och de historiska processer och mekanismer som styrt segregeringen av arbetskraften – dels för att förstå förändringarna i kvinnors och mäns arbetsvillkor och dels för att problematisera den segregering och diskriminering som lett till dagens uppdelningar och ojämlika arbetsliv. I ljuset av krisen genomfördes en omlägg- ning av arbetsmarknadspolitiken. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 skedde ytterligare neddragningar av den aktiva arbets- marknadspolitiken, vilket bland annat tog sig uttryck i en samman- slagning av AMS och länsarbetsnämnderna till den nya myndig- heten Arbetsförmedlingen. Myndighetens huvudsakliga uppgift skulle bestå i att matcha arbetssökande och vakanser snarare än att satsa på arbetsmarknadspolitiska program (Szulkin et al. Med min diskussion vill jag därför också lyfta frågan huruvida blindheten för intersektionella aspekter inte längre enbart är ett problem som återspeglas i forskningen utan möjligen också, eller kanske framför allt, i bristen på adekvata arbetsmarknadspolitiska verktyg och åtgärder som tar den intersektionella forskningens resultat i beaktande. I en rapport från dier så lyfts det fram att som svensk integrationspolitik får en toppnotering i Migration Integration Policy Index (MIPEX) (bland annat på grund av diskrimineringslagstiftningen och möjlig- heten till återförening) så tycks integrationen på arbetsmarknaden fungera dåligt; exempelvis är sysselsättningsgapet mellan in- och utrikesfödda på den svenska arbetsmarknaden större än i de flesta europeiska länder, i synnerhet för kvinnor. En förklaring till denna siffra är att tar emot jämförelsevis fler flyktingar än andra länder, så siffrorna blir högre än för de länder som till exempel i första hand tar emot arbetsmigranter. bekräftar rappor- ten att trösklarna för att komma in på den svenska arbetsmark- naden är höga (Szulkin et al. Kvinnors migration och avlönat hushållsarbete var länge obe- forskade områden. låg fokus nästan uteslutande på manlig migration medan kvinnor antogs inneha en passiv roll som medföljande (Pessar & 2003). På liknande sätt har kvinnors arbete inte ansetts vara riktigt arbete utan snarare setts som ett tillägg till den maskulina familjeförsörjarlönen, ett feno- men som beskrivits utförligt inom genushistorisk forskning (Simonton 1998). Även om debatten utvecklats på flera sätt – och kvinnorörelsen såg till att sätta frågan om hushålls- arbete på agendan – tenderar fokus i fortfarande att ligga på (svenskfödda medelklass-) kvinnors obetalda arbete och så kallade livspussel och inte på (andra) kvinnors avlönade hushållsarbete (jmf Steedman 2009). När det saknades lösningar som underlättade kvinnors arbetsdeltagande var anställandet av tyska hembiträden ett sätt för medelklassens kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden (de los 1998). Situationen , då exempelvis RUT-avdraget delvis formuleras som en fråga om jäm- ställdhet (2010), kan liknas vid ett slags pseudo- jämställdhet som är inriktad på kvinnligt företagande och riktad till kvinnliga höginkomsttagare, men vars syfte alltså inte är att män i heterosexuella parrelationer ska ta mer ansvar för hushålls- arbetet eller att utjämna skillnader kvinnor emellan. På så vis re- produceras hushållsarbetet alltjämt som ett etnifierat kvinnoarbete. I , liksom i de flesta andra länder, är den migration som är knuten till omsorgssektorn tydligt könad. I och med de nya reglerna för arbetskraftsinvandring har staten delvis avsagt sig ansvaret för – och därmed möjligheten att förändra – dessa uppdel- ningar. Enligt forskning, litteratur och fackliga rapporter har följ- derna för de anställda varit minst sagt problematiska. Här tycks det alltså finnas behov av att ta vara på den tillgängliga forskningen på området och på olika sätt implementera dess slutsatser i politiken. , (2000) Doing the Dirty Work? The Global Politics of Domestic Labour, : . , (2012) De osynliga. Om fattiga arbetar- klass. , , (2013) Reaching a state of hope. Refugees, immigrants and the Swedish welfare state, 1930–2000. : Nordic Academic Press. Calleman, (2007) Ett riktigt arbete? Om regleringen av hushållstjänster. Calleman, (2013) Arbetskraftsinvandring för arbete i privata hushåll i , red. hem på smutsiga villkor? Hushållstjänster, migration och globalisering. & : Makadam. de los , (1998)I skärningspunkten mellan genus och etnicitet. Ett ekonomiskt historiskt perspektiv på invandrar- kvinnor i svenskt arbetsliv. Arbetsmarknad och Arbetsliv vol 4, nr 1. de los , (2000) Folkhemmets paradoxer: genus och etnicitet i den svenska modellen. Kvinnovetenskaplig tidskrift vol 21, nr 2. de los , (2001) Mångfald och differentiering. Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhälls- debatt. de los , (2005) Det problematiska systerskapet. Om svenskhet och invandrarskap inom svensk genushistorisk forsk- ning i de los , , & , red. Maktens (o)lika förklädnader kön, klass & etnicitet i det post- koloniala : en festskrift till . de los , (2010) red, Vad händer med jämställdheten? Nedslag i jämställhetens synfält. villkor, Personalavdelningen. Åtgärder mot missbruk av reglera för arbetskrafts- invandring. (2013) LO varnar för fri arbetskraftsinvandring. Ehrenreich, , (2003) red, Global Woman. , Maids and Sex Workers in the New Economy. : Granta Books. Ekenger, (2013) Fackligt veto kan ge inställd talangjakt kligt_veto_kan_ge_36440a.pdf hämtad . Ekonomifakta, Arbetskraftsinvandring från utanför EU/EES raftsinvandring/Arbetskraftsinvandring-fran-utanfor-EUEES/ hämtad . , (2010)Från statligt formad invandring till företags- driven invandring.En jämförande studie av regler för arbetskraftsinvandring till i , , , , red. Samhälls- historia i fokus. : Big Bad Books. Gavanas, (2006) De onämnbara. Jämlikhet, svenskhet och privata hushållstjänster i pigdebattens , i de los (red) Arbetets (o)synliga murar. SOU 2006:59 : . Gavanas, (2010) Who Cleans the Welfare State? Migration, Informalization, Social Ex-clusion and in . Research Report no. Gavanas, , (2011) Bland Rolex- klockor och smutsiga trosor: om skattereduktion och segmentering på den svenska hushållstjänstemarknaden. , (2006) red, Kors & tvärs: intersektionalitet och makt i storstadens arbetsliv. , (1964) åt svenskarna. Invandringspolitik, utlänningskontroll och asylrätt 1900–1932, : . Horgby, (1996) Dom där: främlingsfientligheten och arbetar- kulturen i –1960. HRF (2012) Till vilket pris som helst? En uppföljning av arbets- kraftsmigranternas villkor i hotell- och restaurangbranschen ket_pris_formgiven_mindre.pdf, hämtad . , (2013) Beyond Swedish self-image. Discourses on migration and the nation state in the late twentieth century i , Reaching a state of hope. Refuees, immigrants and the Swedish welfare state, 1930–2000. : Nordic Academic Press. , (2008) Så gör vi inte här i . Vi brukar göra så här. Retorik och praktik i LO:s invandrarpolitik 1945–1981. Knocke, (1991) Invandrade kvinnor: Vad är proble- met?. Kvinnovetenskaplig tidskrift vol 12, nr 3. Knocke, (2001) Att vara kvinna och invandrare i det svenska arbetslivet i , , red. Könssegregering i arbetslivet. , , (2010) What has Gender Equality to Do With it? An Analysis of Policy Debates on in the Welfare States of and . Research vol 18, nr 3. LO (2013) Fusk och utnyttjande. Om avregleringen av arbetskrafts- invandringen 84_fusk_och_utnyttjande_pdf/$File/Fusk_och_utnyttjande.pdf hämtad . , , (1999) Från arbetskraftsimport till flyktinginvandring. : SNS (liv och samhälle). , (2011) The New Maids. Transnational Women and the Care Economy. , (2011) Intersectional Analysis: or ? i et al, red. Debates on a MultiFaceted Con- cept in Gender Studies. Farnham: Ashgate. , (1978) Från tjänstehjon till hembiträde. En kvinn- lig låglönegrupp i den fackliga kampen 1903–1946. , Flyktinginvandring, anhöriginvandring, arbetskraftsinvandring, (2011) Recruiting Immigrant Workers: , 2011. , (1995) På tröskeln till folkhemmet. Baltiska flyktingar och polska koncentrationslägerfångar som reservarbetskraft i skånskt jordbruk kring slutet av . : Morgon- rodnad. (2003) Transnational Migration. Bringing Gender In, vol. 37, nr 3. Proposition 2007/08:147. Nya regler för arbetskraftsinvandring. SCB (2013) Flera skäl till invandring , Välfärd nr 1, TI_07_A05TI1301.pdf hämtad . Selberg, , red (2011) Arbete: intersektion- ella perspektiv. Simonton, (1998) A history of European women's work: 1700 to the present. Betänkande med förslag till utlänningslag och lag angående omhändertagande av utlänning i anstalt eller förlägg- ning. Strukturell diskriminering i . På Tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exklu- dering och underordning av personer med utländsk bakgrund. , (2010) Arbetets relationer och etniska dimensioner. , Metall och esterna vid Svenska stålpressnings AB i –1952. Steedman, (2009) Labours Lost. and the Making of Modern . Strollo, (2013) Det städade folkhemmet. Tyskfödda hembiträ- den i efterkrigstidens . & : Makadam. Szulkin, et al. (2013) På jakt efter en framgångsrik arbets- livsintegrering. Effekter av deltagande i socialfinansierade projekt i jämförelse med Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet, Forsk- ningsrapport /1, . content/uploads/2013/03/pajaktefterframgangsrik_webb.pdf hämtad . , (2005) Hechaluz – en rörelse och rum. Tyskjudiska ungdomars exil i –1943. , (2007) Det är billigare att bota ett TBC-fall än att uppfostra en svensk. Den svenska kvotflyktinguttagningen av icke-arbetsföra flyktingar cirka 1950–1956 i , red. mottagning av flyktingar. för genusvetenskap (2011) Tema Jämställdhet, nr 2–3. Tolvhed, (2010) Intersektionalitet och historievetenskap Scandia, vol 76, nr 1. , (199) Kvinnoarbete i –1950. , makt och arbetsdelning. , (1988) The power of definitions: immigrant women and problem-centered ideologies. : Maktutred- ningen. Århammar, (2013) Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad: bilaga 4 till /04. , (1999) Ett socialdemokratiskt dilemma. Från hem- biträdesfråga till pigdebatt i , , red. Kvinnor mot kvinnor. Om systerskapets svårigheter. , (2008) Nazismens sensmoral. Svenska erfarenheter i efterdyning. 7.Hemlös kreativitet och flexibel sexism – Intersektionella förståelser av hemmet som arbetsplats Det intersektionella perspektivet framträder oftast i sammanhang där maktmekanismer och system av förtryck står i fokus. Studier som använder sig av ett intersektionellt perspektiv sätter därmed sexism, rasism och klassförtryck i relation till varandra för att för- stå hur makten artikuleras. Det finns emellertid ytterligare axlar som konstituerar maktförhållanden men som inte lika ofta upp- märksammas som sådana. Ett viktigt par sådana axlar är tid och rum samt relationen dem emellan (se de los , 2002, de los 2005, 2007). I det här bidraget sätts rummet i centrum, men vilket rum? För att defi- niera vad det är för rum som avses här kan man åberopa en av nuti- dens viktigaste rumsteoretiker, kulturgeografen . Enligt Massey (2004) identifieras i den samtida förståelsen av rum tre viktiga konstateranden: 1) rummet är i sig ett resultat av inter- aktioner,1 från den stora globala till den ytterst intima lokala nivån, 2) rummet är den sfär där variation och pluralism kan existera – utan rum ingen variation och utan variation inget rum, och 3) rummet konstituerar sig ständigt, vilket gör att det inte går att separera från tiden. Rummet kan således förstås som historiernas simultanitet. Man kan säga att rummet står i interaktion med allt och att allt interagerar med rum. Utifrån denna definition förefaller det logiskt att rummet uteslutande ska analyseras relationellt men, vill jag lägga till, även intersektionellt (2007). Det rumsliga kan varken betraktas som blott en ram för mänsklig aktivitet, såsom det har behandlats inom geografin, eller som ytterligare en kategori bland många andra. Rummet är införlivat i all social akti- vitet och därmed har rummet både kön, klass och ras. Rummet gör och görs av makt. 1 Sedan urbansociologen teoretisering kring den sociala produktionen av rummet har det rått konsensus inom samhällsvetenskapen rörande rummets sociala karaktär. Rummet lämnade sin tidigare problematiska och begränsande status som metafysisk verklighet – som ren behållare för det sociala livet – för att definitivt bli dialektiskt uppfattat som en del av det sociala livet och som i sig konstituerat av det sociala (se Lefebvre 1974). Det här kapitlet tar avstamp i den klassiska debatten inom bland annat feminismen om relationen mellan hem och arbete som sepa- rata rum. I det förindustriella samhället uträttades både arbete och vardagsbestyr (produktion och reproduktion) inom hemmets väggar.