sou · H2B348 · 2014-06-26 00:00:00 — Om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård eller som är av bety- delse för förebyggande eller beivrande av brott eller för att skydda det finansiella systemet, har en enskild rätt att få upp- gifter ur registret om en annan enskild i den utsträckning rege- ringen för vissa typer av fall föreskriver det. En enskild, som styrker att hans eller hennes rätt är beroende av uppgifter ur registret om en annan enskild, har rätt att få ta del av dessa uppgifter om regeringen medger att uppgifterna får lämnas ut. En modell för reglerad registerkontroll av personal som ska arbeta med äldre personer och personer med funktionsnedsättning Frågan om att införa registerkontroll vid anställning av personal som ska arbeta med äldre personer och vuxna med funktionsned- sättning har varit föremål för våra särskilda överväganden i avsnitt 6.7.5. Vi har efter en avvägning mellan nämnda personers krav på trygghet inom vård och omsorg och arbetssökandes krav på personlig integritet gjort bedömningen att skälen för register- kontroll inte är tillräckligt starka för att föreslå en sådan reglering. Eftersom behovet av registerkontroll och integritetsskyddet fram- över kan komma att viktas på ett annat sätt har vi funnit skäl att resonera kring hur bestämmelser om registerkontroll i så fall bäst utformas. Skyldighet eller möjlighet till registerkontroll Vi har haft att ta ställning till om och i så fall i vilken utsträckning det finns kategorier av arbetsgivare som inte har rätt att få ta del av arbetssökandes uppgifter ur belastningsregistret men som har ett så starkt behov av det att författningsändringar bör över- vägas, se direktiven. Vår utgångspunkt har därför varit att inte föreslå en reglering som innebär ett åliggande för arbetsgivare genom krav på obligatorisk registerkontroll. När vi nu diskuterar en möjlig modell för registerkontroll inom vård och omsorgs- området ser vi inte skäl att begränsa resonemanget på det sättet. Eftersom regler om registerkontroll kan tänkas innebära antingen en skyldighet eller en möjlighet för arbetsgivaren att kontrollera arbetssökande inför anställning prövar vi därför båda alternativen. En skyldighet att utföra kontroll utgör en garanti för att ingen anställs som med hänsyn till tidigare brottslighet kan anses olämp- lig. Detta innebär att skyddet blir starkare och mer heltäckande än om endast vissa kontrolleras. Ett system där alla kontrolleras innan de anställs har också den fördelen att det är lätt att tillämpa. En arbetsgivare behöver inte i ett enskilt fall göra bedömningen om en viss person bör kontrolleras. Inte heller behövs det några särskilda föreskrifter om när kontroll ska göras. Kontrolleras endast vissa arbetssökande kan dessa känna sig särskilt utpekade. Varje enskilt integritetsintrång blir också mindre om samtliga kontrolleras. Om en arbetsgivare själv får avgöra när registerkontroll ska göras kan denne avstå från kontroll om det förefaller omotiverat. En skyldighet innebär däremot att kontroll kommer att ske även när det är omotiverat. Vid övervägandet om det är lämpligt med en skyldighet att utföra registerkontroll måste också beaktas att detta innebär ett åliggande för enskilda fysiska och juridiska personer. Vård- och omsorg är en sektor med stor personalgenomströmning och personalomsättning. Detta är också faktorer som bör vägas in i frågan om en obligatorisk registerkontroll, men som måste ges underordnad betydelse i det fall det uttalas ett starkt behov av registerkontroll. I förarbetena till nu gällande lagar inom skolområdet, HVB och verksamheter som utför LSS-insatser åt barn med funktionshinder har obligatorisk registerkontroll utgjort en utgångspunkt vid av- vägningen mellan de motstående intressena. I samtliga fall har ton- vikt lagts vid barns skydd och graden av utsatthet inom olika verk- samheter. Då det gällt HVB och LSS-verksamheter är det samhället som beslutar om sådana insatser och i många fall också tillhanda- håller insatserna varför det finns ett särskilt ansvar. Detta torde innebära att skyldigheten att kontrollera registerutdrag är nära förbuden med ett mycket starkt intresse av att skydda utsatta per- soner, och att det därför inom nämnda verksamheter har bedömts finnas så starka skäl för registerkontroll att den gjorts obligatorisk. I de fall skälen för registerkontroll avseende nu aktuella verksam- heter skulle bedömas vara av samma styrka som gällande verksam- heter med barn, bör också regleringen i konsekvens med angiven lagstiftning utformas som en skyldighet för arbetsgivaren att genom- föra kontroll. Till detta ska läggas att den gällande regleringen avseende verksamheter med stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder innebär en skyldighet att utföra kontroll. Eftersom personal som utför LSS-insatser åt barn även arbetar i verksamhet som riktar sig till vuxna är det lämpligt att utforma en utvidgad reglering på motsvarande sätt som gällande regler. Mot bakgrund av detta anser vi att den registerkontroll som således kan komma i fråga bör utformas som en obligatorisk skyldighet vid anställning i vård- och omsorgsverksamhet avseende äldre människor och människor med funktionshinder. En modell för reglering Regleringen bör omfatta alla verksamheter som utför insatser för personer som har beviljats bistånd i form av stöd och hjälp i hemmet enligt 4 kap 1 § socialtjänstlagen eller som har hälso- och sjukvård i hemmet enligt 18 § hälso- och sjukvårdslagen. Kontrol- len bör också omfatta verksamheter med äldre personer eller per- soner med funktionsnedsättning som har beviljats bistånd i särskilt boende för service och omvårdnad enligt 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen eller boende med särskild service enligt 5 kap. 7 § tredje stycket samma lag. Vidare bör kontrollen omfatta verksam- heter som utför insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, vilket således omfattar alla LSS- verksamheter. Den registerkontroll som kan komma i fråga bör ges samma innehåll som följer av nu gällande lag om registerkontroll i LSS- verksamhet. Eftersom förslaget innebär en heltäckande reglering som innefattar barn med LSS-insatser så finns det också skäl att upphäva lagen om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder. Regleringsmodellen innebär bl.a. att en arbetsgivare inte ska ges tillgång till utdrag angående samtliga uppgifter i belastnings- registret. Inom skolans område samt i fråga om hem för vård eller boende (HVB) och verksamheter som bedriver stöd och service åt barn med funktionshinder är den obligatoriska registerkontrollen begränsad till vissa, av regeringen i förordning föreskrivna brott. Regeringen skulle även i detta fall bemyndigas att meddela före- skrifter om innehållet i registerutdragen. De brott som i så fall borde omfattas motsvarar de brott som kontrolleras enligt lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder (se 22 § förordningen [1999:1134] om belastningsregister), dvs. vissa brott mot liv och hälsa, människo- rov, sexualbrott, grovt rån samt barnpornografibrott. Med tanke på att det handlar om vård och insatser som utförs i den enskildes hem bör det även övervägas kontroll av egendomsbrott. En lag om registerkontroll av personal som ska arbeta med äldre personer och personer med funktionsnedsättning 1 § Denna lag gäller för den som bedriver verksamheter som utför insatser för äldre personer eller personer med funktionsnedsättning som har 1.beviljats bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) iform av stöd och hjälp i hemmet eller i sådant boende som avses 5 kap 5 § andra stycket socialtjänstlagen eller 5 kap. 7 § tredje stycket samma lag, 2.beviljats insatser för särskilt stöd och särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller 3.hälso- och sjukvård i hemmet enligt 18 § hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763). 2 § Den som bedriver verksamhet enligt 1 § får inte anställa någon för sådana insatser utan att först kontrollera registerutdrag enligt lagen (1998:620) om belastningsregister avseende den som ska anställas. Registerutdraget får inte vara äldre än . Registerkontroll som anges i första stycket ska också göras i fråga om 1.den som fullgör uppdrag i verksamhet som avses i 1 § eller som är anställd hos ett bemanningsföretag eller annan som ingått avtal med den som bedriver sådan verksamhet, om uppdragstagaren eller den anställde erbjuds eller tilldelas arbetsuppgifter som om- fattar insatser enligt 1 § och fullgör dessa uppgifter som om han eller hon var anställd i verksamheten, och 2.den som erbjuds praktiktjänstgöring som omfattar insatser enligt 1 §. Första och andra styckena tillämpas inte på en förälder som ska utföra insatser åt sitt eget barn. 3 § Den som enligt 2 § första eller andra stycket erbjuds en anställ- ning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring ska på begäran lämna ett registerutdrag till arbets- eller uppdragsgivaren. Motsvarande gäller för den som tilldelas arbetsuppgifter som avses i 2 § andra stycket 1. Registerutdrag ska på begäran också lämnas av den som av en assistansberättigad erbjuds anställning som personlig assistent åt den assistansberättigade själv, om den assistansberättigade har beviljats 1.ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller 2.assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns det bestäm- melser om att regeringen får meddela föreskrifter om vilka upp- gifter ett sådant utdrag ska innehålla. 4 § Registerkontroll enligt 2 § behöver inte göras i fråga om den som ska anställas på nytt eller åter delta i verksamheten på det sätt som avses i 2 § andra stycket, om han eller hon för mindre än var anställd hos samma arbetsgivare eller deltog i verksam- heten på samma sätt. 5 § Ett registerutdrag eller en kopia av det ska bevaras från det att en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring enligt 2 § andra stycket påbörjades. Motsvarande gäller för den som tilldelats arbetsuppgifter enligt 2 § andra stycket 1. Om den som lämnat ett registerutdrag i original begär det, ska det återlämnas. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. 45.Unik kunskap genom registerforskning. 47.Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. 48.Registerutdrag i arbetslivet. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Registerutdrag i arbetslivet. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Synnerligen grova narkotikabrott. F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. [47]. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. Unik kunskap genom registerforskning.