sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — På samma sätt är andelen SV-lärare som utsatts för U/M av eleverna mer än dubbelt så stor som i UE-lärarnas fall (cirka sju respektive tre pro- cent). Mönstret upprepas dessutom vid fysiska våldsyttringar såsom slagsmål, sparkar och knuffar. Andelarna bland SV-lärare ligger mellan , medan de i UE-lärarnas fall ligger mellan . Men även här verkar det finnas ett stort mörkertal. Det är mycket få SV-lärare som avstår från att svara på dessa frågor, medan andelarna för UE-lärare kan sträcka sig . När det gäller aldrig-svaren uppvisar lärarna ett ojämnt mönster. Beträffande kränkande kommentarer ligger andelen bland SV-lärare på , medan det i UE-lärarnas fall är betydligt mindre, ner till . Beträffande U/M från elever är andelen bland SV-lärarna lite större än bland UE-lärarna och när det gäller hot och NO är den istället betydligt mindre (ner till ). När det gäller fysiska våldsyttringar är andelarna bland SV-lärare mindre när det gäller slagsmål, sparkar och knuffar (ner till ) och större när det gäller nypningar, hårdrag- ningar och spottningar (). Bland UE-lärare är dessa andelar upp till beträffande slagsmål, sparkar och knuffar, och ner till för nypningar, hårdragningar och spottningar. För båda lärargrupperna gäller att de i väldigt liten utsträckning, eller inte alls, har utsatts för ofta förekommande psykiskt eller fysiskt våld från elevernas anhöriga. Det enda undantaget utgörs av av UE-lärarna som anger att de ofta fått ta emot krän- kande kommentarer om sin etniska bakgrund från elevernas anhö- riga. Bilden förändras dock när man granskar ibland-svaren om kränkande kommentarer. Medan andelarna bland SV-lärare ligger , uppgår dessa till i UE-lärarnas fall. Andelen lärare som anger att de ibland hotats av elevernas anhöriga är å andra sidan dubbelt så stor bland SV-lärare (). Förhållandet blir återigen omvänt beträf- fande NO och U/M, då dessa andelar är betydligt mindre för SV- lärare () än för UE-lärare (). Likväl kan man även här misstänka ett stort mörkertal. Andelen som lämnar frågorna obesvarade ligger under en procent bland SV- lärare, men rör sig mellan i UE-lärarnas fall. Mönstret är tydligt bland de lärare som aldrig har upplevt krän- kande kommentarer eller hot, NO och U/M från elevernas anhö- riga. Andelen bland UE-lärare är mellan och bland SV-lärare är den genomgående betydligt större, mellan . De två undersökta lärargrupperna uppvisar olika mönster, oavsett om händelserna förekommer ofta, ibland eller aldrig. Det finns även skillnader bland dem som har valt att inte svara. Beträffande händelser som upprepas ofta, som till exempel kränkande kom- mentarer från eleverna, är andelarna bland UE-lärare större än bland SV-lärare. När det gäller NO från elever är situa- tionen dock den motsatta. Även när det gäller ibland-svaren finns det markanta skillna- der. Minst en fjärdedel av UE-lärarna anger att de har fått ta emot kränkande kommentarer eller NO från sina arbetskamrater. NO från chefer drabbar också UE-lärare i dubbelt så stor utsträckning som SV-lärare. drabbas genomgående i större utsträckning än UE-lärarna, utom i enstaka fall, av hot och våld från eleverna. UE lärarna drabbas slutligen mer av hot och våld från elevernas anhöriga. Andelen lärare som väljer att inte svara på vissa frågor är genomgående större bland UE-lärare än i den andra gruppen. Även andelen lärare som svarar att de aldrig blivit utsatta för hot eller våld skiljer sig. När det gäller de flesta frågorna är andelen som svarar aldrig lägre bland UE-lärare. När det gäller elevernas förhållande till lärarna är det dock för det mesta tvärtom. 8.5Hot och våld i skolan utifrån ett intersektionellt perspektiv I de föregående avsnitten har tydliga skillnader framkommit när man tog hänsyn till lärarnas kön och etniska bakgrund. Det som detta avsnitt ska visa är att bilden förändras ytterligare, och på ett radikalt sätt, när dessa dimensioner beaktas . För att kunna göra detta kommer fyra grupper i den tillgängliga statistiken att skiljas ut: En grupp med kvinnliga lärare födda i (SV- Kvinnor), en grupp med kvinnliga lärare födda utanför (UE-Kvinnor), en grupp med manliga lärare födda i (SV- Män) och slutligen en grupp med manliga lärare födda utanför (UE-Män). Lägg märke till att även lärarnas föräldrar är födda antingen i eller utanför , samt att denna upp- delning utesluter andra grupper av lärare. Den stora skillnaden när det gäller ofta förekommande hot och våld mellan lärarna och deras chefer har att göra med U/M. Det är inte bara det att lärare i de två kvinnliga grupperna inte blir utsatta för U/M av sina chefer, utan att UE-Män drabbas fyra gånger mer än SV-Män. Bilden blir mer komplicerad vid granskning av ibland- frågorna. Båda SV-grupperna anger att de har blivit hotade av sina chefer, men andelen bland männen är i detta fall nästan större än bland kvinnorna. UE-grupperna har inte blivit hotade av sina chefer. Beträffande NO från chefer skiljer sig alla grupper åt sinsemellan, men UE-Män drabbas fyra gånger mer än SV-Män Beträffande U/M från chefer drab- bas fem gånger mer än SV-Kvinnor (cirka 10 respek- tive ). Kvinnor i båda grupperna tenderar i betydligt större utsträck- ning än männen att inte svara på frågor om hot och våld från che- fer. Andelen som inte svarar är dock större bland UE- Kvinnor än bland SV-Kvinnor. När det gäller U/M är dock andelen bland UE-Män störst (). Bland de som svarar aldrig är andelarna mindre inom båda UE-grupperna, särskilt männen och beträffande NO eller U/M. När det gäller NO är det bland SV-Män som störst andel svarar aldrig; när det gäller U/M är det bland SV-Kvinnor. Angående hot från chefer är det bland UE-Män som den största andelen () aldrig-svar återfinns, och bland UE-Kvinnor finns den minsta (). SV-Män är de enda som svarar, med andelar upp till cirka 3 pro- cent, att de ofta har blivit utsatta för kränkande kommentarer, NO eller U/M av sina arbetskamrater. Andelen lärare som anger att de ibland har blivit utsatta för kränkande kommentarer, hot, NO eller U/M av sina arbetskamra- ter varierar kraftigt mellan de olika grupperna. Ingen i SV-grup- perna anger att de utsatts för kränkande kommentarer om sin etniska bakgrund, medan upp till av lärarna i de två UE-grupperna anger detta alternativ. Beträffande kränkande kom- mentarer från arbetskamrater angående deras könstillhörighet är andelen bland UE-Män den minsta och bland UE-Kvinnor den största (). När det gäller hot, NO eller U/M tende- rar de största andelarna (upp till ) att återfinnas hos de båda UE-grupperna, särskilt kvinnorna. De minsta ande- larna finns bland SV-Män (ner till ). Andelen som lämnar frågor obesvarade när det gäller hot och våld från arbetskamrater visar sig vara större bland UE- kvinnor än i de andra grupperna (upp till ). När det gäller aldrig-svaren uppvisar UE-Män ett anmärk- ningsvärt mönster med stor variation. Det är bland UE-Män som de största andelarna () återfinns när det gäller hot och kränkande kommentarer med avseende på könstillhörighet. tidigt är det denna grupp som har lägst andel aldrig-svar när det gäller NO och kränkande kommentarer med avseende på etnisk bakgrund (ner till ). UE-Kvinnor uppvisar de minsta andelarna när det gäller hot, U/M och kränkande kommen- tarer angående könstillhörighet (ner till ). De största andelarna aldrig-svar när det gäller U/M och kränkande kommentarer rörande etnisk bakgrund (upp till ) återfinns bland SV-Kvinnor, och beträffande NO finns den största andelen () bland SV-Män. Inga UE-Män har drabbats ofta av hot och våld från eleverna. UE-Kvinnor har fått mest kränkande kommentarer angående etnisk bakgrund (). När det gäller kommentarer relaterade till könstillhörighet samt fysiska våldsyttringar är de största posterna under en procent. SV-Kvinnor drabbas särskilt av hot och NO från eleverna (upp till ), och SV-Män av U/M (). Beträffande ibland-svaren tenderar SV-lärare, såväl män som kvinnor, att ha drabbats av hot och våld från elever i större utsträckning än UE-lärare. Cirka en av tio SV-Kvinnor anger att de har fått ta emot kränkande kommentarer relaterade till könstill- hörighet, och andelen som har upplevt fysiska våldsyttringar, hot, NO eller U/M kan nå upp till bland SV-Män och SV-Kvinnor. Undantagen utgörs av dem som har utsatts för hår- dragning av eleverna, där den största andelen finns bland UE-Män (), samt av kränkande kommentarer relaterade till etnisk bakgrund, vilket drabbar cirka en av fem UE-Kvinnor. Återigen är andelen lärare som inte svarar på frågor större bland UE-Kvinnor (upp till ). Bland UE- Män är å andra sidan denna andel obefintlig. De lärare som svarar att de aldrig blivit utsatta för kränkande kommentarer eller andra våldsyttringar av eleverna uppvisar ett sammansatt mönster. Överhuvudtaget tenderar de största ande- larna () att återfinnas bland UE-Män, utom när det gäller knuffar och nypningar. UE-Kvinnor tenderar att hamna lägst beträffande kränkande kommentarer, samt även vid nyp- ningar, hårdragningar, spottningar och U/M, där andelarna ald- rig-svar inom denna grupp rör sig ända ner till . När det gäller slagsmål, knuffar och hot återfinns de minsta ande- larna (ända ner till ) hos SV-Män. Bland SV-Kvin- nor återfinns, slutligen, de minsta andelarna när det gäller sparkar och NO (ner till ) men också de största andelarna för nypningar och hårdragningar (upp till ). Beträffande de lärare som anger att de ofta blivit utsatta för hot, NO, U/M eller kränkande kommentarer av elevernas anhöriga är andelarna obefintliga eller väldigt små bland alla grupper. Den enda grupp som överhuvudtaget anger något i dessa fall är UE-Kvinnor, när det gäller kränkande kommentarer om etnisk bakgrund (). Ett tydligt mönster växer fram bland dem som anger att de ibland blivit utsatta för hot, NO, U/M eller kränkande kommenta- rer av elevernas anhöriga. Det är bland UE-lärarna som de största andelarna återfinns i alla dessa frågor, utom hot. Bland UE-Män finns anmärkningsvärt nog den största andelen som utsatts för kränkande kommentarer med avseende på könstillhörighet och NO (). Bland UE-Kvinnorna finns de största andelarna när det gäller U/M och kränkande kommentarer om etnisk bakgrund (upp till ). SV-Män är den grupp som i minst utsträckning drabbats av kränkande kommentarer, hot (ner till ) eller NO (). Bland SV- Kvinnor återfinns den minsta andelen som utsatts för U/M () och den största andelen som utsatts för hot (cirka 13 pro- cent). Det är återigen bland UE-Kvinnor som de största andelarna obesvarade frågor återfinns (upp till ), med undan- tag för U/M där den största andelen finns bland UE-män (). Bortfallet bland SV-lärare är som mest cirka en procent. De som anger att de aldrig blivit utsatta för hot eller våld av ele- vernas anhöriga uppvisar ett komplext mönster. Bland UE-lärare återfinns de minsta andelarna i alla frågor, utom hot där andelen aldrig-svar är som störst bland UE-män (). Det är således låga andelar aldrig-svar bland UE-Kvinnor när det gäller hot, NO och kränkande kommentarer relaterade till deras etniska bakgrund (ner till ). Bland UE-Män är andelarna låga när det gäller kränkande kommentarer med avseende på deras könstillhörighet och U/M (ner till ). Bland SV- Kvinnor finns de största andelarna som aldrig har blivit utsatta för U/M eller kränkande kommentarer av elevernas anhöriga (). Bland SV-Män ser det ut på ett liknande sätt, även beträffande NO (). När man granskar lärarnas utsatthet för hot och våld utifrån ett intersektionellt perspektiv framträder vissa tydliga drag. Svaret ofta anges relativt sällan när det gäller de flesta frågor och grupper. UE-Män utmärker sig dock med en större andel beträffande U/M från chefer. Detsamma gäller UE- Kvinnor och kränkande kommentarer om etnisk bakgrund från elever och deras anhöriga. Andelen bland SV-Kvinnor som mot- tagit hot eller NO från elever är större än i de andra grupperna. SV-Män tenderar att i relativt stor utsträckning ha blivit utsatta för hot, NO och U/M av elever – samt, beträffande de två sistnämnda, även av arbetskamrater. Ibland-svaren ger en annorlunda bild. Den andel bland UE- lärare som utsatts för NO eller U/M av chefer är upp till större än bland SV-lärare. När det gäller hot från chefer är dock andelen bland SV-Män relativt stor. Vidare är andelen som anger att de har blivit utsatta för hot, NO, U/M eller kränkande kom- mentarer av sina arbetskamrater större bland UE-lärare än bland SV-lärare. När det gäller hot och våld från elever är bilden dock den motsatta. Här är det istället bland SV-lärarna, särskilt männen, som andelarna är betydligt större än bland UE-lärarna, med undantag för hårdragningar och kränkande kommentarer relaterade till etnisk bakgrund. När det gäller kontakter med ele- vernas anhöriga drabbas , särskilt männen, i betydligt större utsträckning. Undantaget är hot, där den största andelen återfinns bland SV-Kvinnor. Att UE-Kvinnor i betydligt större utsträckning än andra grup- per väljer att inte svara på frågor tyder på ett stort mörkertal. En granskning av lärarnas aldrig-svar ger en sammansatt och svårtolkad bild. Generellt finns det fog för påståendet att UE- Kvinnor är den mest utsatta gruppen, det är vanligtvis de som har minst andel aldrig-svar. tycks UE-Män, vars aldrig- andelar ligger på , vara den minst drab- En närmare granskning visar även på andra skillna- der mellan dessa grupper. De minsta andelarna när det gäller att ha blivit utsatt för NO eller U/M från cheferna återfinns bland UE- männen och UE-kvinnorna. UE-Män anger dock att de aldrig blivit utsatta för hot av sina chefer, som den minsta andelen aldrig-svar återfinns bland UE-Kvinnor. Det framkommer även ganska tydligt att de minsta andelarna i frågor som rör hot och våld från arbetskamrater återfinns bland kvinnorna och männen i UE- gruppen. När det gäller hot, slagsmål och knuffar från elevernas sida verkar SV-Män vara den mest utsatta gruppen eftersom de uppvisar de minsta andelarna aldrig-svar i dessa fall. UE-Kvinnor är den mest utsatta gruppen när det gäller kränkande kommentarer från eleverna med avseende på etnisk bakgrund och könstillhörig- het, men också när det gäller nypningar, hårdragningar, spottningar och U/M. SV-Kvinnor är å andra sidan den värst drabbade gruppen när det gäller sparkar och NO från eleverna. Slutligen framgår det tydligt att UE-kvinnor och UE-män är de mest utsatta grupperna beträffande hot och våld från elevernas anhöriga. 8.6En mer nyanserad bild av hot och våld i skolan Vad vi nu kan se, och som illustreras i diagrammet 1, är att den genomsnittliga bilden endast är en approximation om lärarnas ut- satthet för hot och våld. Genom att visa andelen lärare i , och som aldrig drabbas av hot och våld skildrar diagrammet också implicit problematikens omfång. Det framgår tydligt att det finns en stor samstämmighet mellan genomsnittet och de lärare som är födda i och vars föräldrar är födda i . Men vi kan också se att det även inom denna grupp finns skillnader mellan män och kvinnor, där de förstnämnda i högre grad skiljer sig från genomsnittet. På samma sätt framgår det tydligt av diagrammet att de lärare som är födda utanför , och vars föräldrar är födda utanför , uppvisar ett annorlunda mönster. Det gäller både män och kvinnor. Även här kan man se att båda grupperna skiljer sig från genomsnittet och att de gör det på olika sätt. Dessutom visar deras svar att skillnaderna mellan män och kvinnor i denna grupp är större än bland lärare som är födda i av svenska föräldrar. Det tycks uppenbart att olika grupper av lärare möter olika former av hot och våld i skolan. Medan de lärare som är födda i möter fler problem i det dagliga skolarbetet med eleverna, har de lärare som är födda utanför fler vardagliga problem med sina arbetskamrater och med skolledningen. Det går emellertid inte att klumpa ihop lärarna inom dessa grupper. Hot och våld drabbar männen och kvinnorna annorlunda; ett exempel på detta är före- komsten av hot och våld från elevernas anhöriga, där kvinnor verkar drabbas i större utsträckning. Avsikten med detta kapitel har varit att visa hur bilden av hot och våld i skolan förändras och nyanseras när man tar hänsyn till både kön och etnisk bakgrund. Det som ursprungligen såg ut att vara relativt oproblematiskt i praktiken har visat sig vara betydligt mer komplicerat. Uppenbarligen räcker det inte att fokusera på eventuella skillnader mellan könen, och detsamma gäller grupper med olika etnisk bakgrund. Ty, som skriver, focusing on one category almost inevitably obscures and over- simplifies other interpenetrating realities. (2006:442). , (2006) Inequality Regimes. Gender, Class, and Race in Organizations. GENDER & SOCIETY, Vol. (2012) Arbetsskaderapport. , (2006) Att fostra demokrater. Om skolan i demo- kratin och demokratin i skolan. : Acta Universitatis Upsaliensis. Ambjörnson, (2004) I en klass för sig. , klass och sexu- alitet bland gymnasietjejer. (2011a) Psykologiska perspektiv på hot och våld i arbetslivet. (2011b) Hot och våld i skolan – en enkätstudie bland lärare och elever. (2011c) Psykologiska perspektiv på hot och våld i skolan – ur ett jämställdhetsperspektiv. (2011d) Hot och våld. Rap- port 2011:16. , (2001) Identitet, kön och klass: Hur arbetarflickor formar sin identitet. : Acta Universitatis Ghotoburgensis. (2009) Grövre våld i skolan. de los , , , (2013) Rädd på jobbet. Konferensbidrag till sessionen Mark- nadsexpansionen – Ekonomisk-historiska perspektiv på mark- nadsallokeringens växande roll , Ekonomisk- historiska mötet 4–. de los , , (2011) & Våld. Dovemark, (2004) Ansvar – flexibilitet – valfrihet. En etnografisk studie om en skola i förändring. : Acta Uni- versitatis Gothoburgensis. , (2008) Modern, svensk och jämställd. Om barn, familj och omvärld i läseböcker 1962–2007. Studies in Educational Sciences No. Estrada, , , (2007) Det ökade våldet i arbetslivet: en analys utifrån de svenska offerundersök- ningarna. , (2008) Relationer i skolan. En studie av femini- niteter och maskuliniteter 9. : Acta Universitatis Ghotoburgensis. , (2004) Vi och dom och alla de andra på Komvux: etnicitet, genus och klass i samspel. dissertations in sociology. , (2009) Motstånd och konformitet: Om manliga yrkeselevers liv och identitetsskapande i relation till kärnämnena. , och lärande. , (2009) Anpassning och motstånd: En etnografisk studie av gymnasieelevers institutionella identitetsskapande. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Jormfeldt, (2011) Skoldemokratins fördolda jämställdhets- problem: Eleverfarenheter i en könssegregerad gymnasieskola. , (2000) Hot och våld i vård och omsorg: fakta, forsk- ning och förebyggande arbete. & Viitasara, E. (2000) Utsatt för hot och våld i vård och omsorg: en undersökning bland kommunalt anställda. Mulinari, , (2010) The 'others' in . Neoliberal policies and the politics of 'race' in educa- tion. JOURNAL FOR CRITICAL EDUCATION POLICY STUDIES. SCB (2007) Befolkning och Välfärd, nr 3. (2009) Grövre våld i skolan – vad man vet och vad man kan göra. (2010) Attityder till skolan 2009. Elevernas och lärarnas attityder till skolan. , (2002) Jämställdhet som en del av skolans värde- grund: Om kön, klass och etnicitet i skolvardagen, i Frånberg, , (red) Demokrati i skolans vardag. Fem nordiska forskare rapporterar. , (2011) Class and ethnicity at work. Segregation and conflict in a Swedish secondary school. EDUCATION INQUIRY 2(2), 345–357. Tabell 1 Ofta-svaren (%). Frågor 17a2/18d9 Alla lärare lärare lärare Tabell 2 Ibland-svaren (%). Frågor 17a2/18d9 Kvinnor Män SV lärare lärare Tabell 3 Ej-svar (%). Frågor 17a2/18d9 Kvinnor Män SV lärare lärare Tabell 4 Aldrig-svaren (%). Frågor 17a2/18d9 Alla lärare lärare lärare 17a2- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för kränkande kommentarer av dina ARBETSKAMRATER när det gäller din etniska bakgrund? 17a4- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för kränkande kommentarer av dina ARBETSKAMRATER när det gäller din könstillhörighet? 17c2- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för kränkande kommentarer av dina ELEVER när det gäller din etniska bakgrund? 17c4- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för kränkande kommentarer av dina ELEVER när det gäller din könstillhörighet? 17d2- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för kränkande kommentarer av ANHÖRIGA TILL ELEVER när det gäller din etniska bakgrund? 17d4- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för kränkande kommentarer av ANHÖRIGA TILL ELEVER när det gäller din könstillhörighet? 18a7- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ARBETSKAMRATER när det gäller Hot? 18a8- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ARBETSKAMRATER när det gäller NO? 18a9- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ARBETSKAMRATER när det gäller Utfrysning, mobbning? 18b7- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina CHEFER när det gäller Hot? 18b8- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina CHEFER när det gäller NO? 18b9- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina CHEFER när det gäller Utfrysning, mobbning? 18c1- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Slagsmål? 18c2- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Sparkar? 18c3- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Knuffar? 18c4- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Nypningar? 18c5- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Hårdragningar? 18c6- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Spottningar? 18c7- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Hot? 18c8- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller NO? 18c9- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av dina ELEVER när det gäller Utfrysning, mobbning? 18d7- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av ANHÖRIGA TILL ELEVER när det gäller Hot? 18d8- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av ANHÖRIGA TILL ELEVER när det gäller NO? 18d9- Har du i ditt nuvarande jobb blivit utsatt för någon eller några av dessa händelser av ANHÖRIGA TILL ELEVER när det gäller Utfrysning, mobbning? 9.Tystnad och osynlighet. Hur hanteras diskriminering inom organisationer? Vårt tal om vithet läses som ett tecken på otacksamhet, för att vi inte är tacksamma för den gästfriheten vi åtnjutit i och med vår ankomst (2011:234) Enligt den postkoloniala feministen är det svårt för akademiker som är färgade att protestera mot erfarenheter av ras- ism och diskriminering inom universitetet.1 Istället tas ens närvaro inom organisationen till intäkt för att organisationen saknar diskrimi- nering (eller kanske till och med för att den är jämlik). Spänningen mellan att å ena sidan identifiera diskriminering som ett hinder i ens yrkesliv, och å andra sidan inte kritisera organisa- tionen (eller landet) en arbetade inom och vara tacksam för sin nuvarande position, är en spänning som är tydligt närvarande i mina intervjuer med utrikes födda läkare.2