sou · H2B327d2 · 2014-05-07 00:00:00 — Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology. Spelman, J. F., Hunt, S. C., Seal, K. H., & , A. (2012). Post deployment care for returning combat veterans. , 27(9), 1200–9. J., McGuire, A. P., Tree, H. A., , B., Pangilinan, P. H., & Bieliauskas, L. (2013). Report of traumatic brain injury information sources among OIF/OEF Veterans undergoing polytrauma evaluations. , 50(1), 1–6. Spera, C. (2009). Spouses ability to cope with deployment and adjust to family demands: Identification of risk and protective factors. , 35(2), 286–306. Stapleton, J. A., Asmundson, G. G., , M., , S., & , M. (2006). Health care utilization by United Nations peacekeeping veterans with co-occurring, self-reported, post- traumatic stress disorder and depression symptoms versus those without. Military Medicine, 171(6), 562–6. P., & Elbogen, E. (2013). PTSD Symptoms and Family Versus Stranger Violence in and Veterans. and Human Behavior. , J., , N., , N., , R. J., Hotopf, M., Wessely, S., & Fear, N. (2010). Mental health among commando, airborne and other UK infantry personnel. Occupa- tional Medicine (, ), 60(7), 552–9. doi:10.1093/occmed/kqq129 , J., Mulligan, K., , S., , L., , N., , N., Fear, N. (2012). Impact on mental health of deploying as an individual augmentee in the U.K. Military Medicine, 177(5), 511–6. Surìs, A., , L., Kashner, T. M., & Borman, P. (2007). Mental health, quality of life, and health functioning in women veterans: differential outcomes associated with military and civilian sexual assault. , 22(2), 179–197. Swinkels, C. M., , C. S., , J. C., , N., & Calhoun, P. (2013). , Mental Health, and Health Risk Behaviors among U.S. Afghani- stan/Era Veterans. Sleep, 36(7), 1019–1025. Taft, C. T., Monson, C. M., Hebenstreit, C. L., King, D. W., & King, L. (2009). Examining the Correlates of Aggression Among and Female Veterans. Violence and Victims, 24(5), 639–652. Taft, C. T., Street, A. E., , A. D., Dowdall, D. J., & Riggs, D. (2007). Posttraumatic stress disorder, anger, and partner abuse among combat veterans. : JFP: of the (Division 43), 21(2), 270–7. Thoresen, S., & , L. (2006). Suicide in peacekeepers: risk factors for suicide versus accidental death. Suicide & Life- Threatening Behavior, 36(4), 432–42. Thoresen, S., & , L. (2008). Traumatic stress and suicidal ideation in Norwegian male peacekeepers. Disease, 196(11), 814–21. , M., Reddy, M. K., Tyrka, A. R., & , E. (2013). Risk factors for post-deployment posttraumatic stress disorder in national guard/reserve service members. Tsai, J., & Rosenheck, R. (2013). Conduct disorder behaviors, childhood family instability, and childhood abuse as predictors of severity of adult homelessness among American veterans. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 48(3), 477–86. A., Kiernan, M. D., McKechanie, A. G., Finch, P. C., , F. B., & , L. (2005). Acute military psychi- atric casualties from the war in . : , 186, 476–9. Waliski, A., Bokony, P., & Kirchner, J. (2012). Combat-related Parental Deployment: Identifying the Impact on Families with Preschool-age Children. in the Social Environment, 22(6), 653–670. (2010). Assessing the mental health consequences of military combat in and : a literature review. Health Nursing, 17(9), 790–6. , M., Treloar, S. A., Sim, M. R., , A. C., McGuire, A. L., Bleier, J., & , A. (2012). Traumatic events, other operational stressors and physical and mental health reported by Australian Defence Force personnel following peacekeeping and war-like deployments. BMC Psychiatry, 12, 88. doi:10.1186/1471-244X-12-88 A., , N., , W., Fear, N. T., Wessely, S., Hunt, E., & , N. (2013). and veteran presentations to combat stress, since 2003. Occupational Medicine (, ), 63(3), 238–41. doi:10.1093/occmed/kqt017 P., & Safer, M. (2011). Killing versus witnessing in combat trauma and reports of PTSD symptoms and domestic violence. , 24(1), 107–10. , B. W., Gollan, J., & , J. (2012). Pilot study of early intervention for combat-related mental distress. 49(8), 1175–90. Vanderploeg, R. D., Belanger, H. G., Duchnick, J. D., & , G. (2007). Awareness problems following moderate to severe traumatic brain injury: Prevalence, assessment methods, and injury correlates. ment, 44(7), 937–50. H., Appenzeller, G. N., Mullen, K., , C. M., & Grieger, T. (2008). Soldier attitudes toward mental health screening and seeking care upon return from combat. Military Medicine, 173(6), 563–569. H., Breitbach, J. E., Appenzeller, G. N., Yates, V., Grieger, T., & , W. G. (2007). Division mental health in the new brigade combat team structure: part II. Redeployment and postdeployment. Military Medicine, 172(9), 912–917. L., Bean-Mayberry, B., , A. B., Cordasco, K. M., & Yano, E. (2013). Women veterans healthcare delivery preferences and use by military service era: findings from the National Survey of Women Veterans. , 28 Suppl 2, S571–6. Vasterling, J. J., Proctor, S. P., , M. J., Hoge, C. W., Heeren, T., King, L. A., & King, D. W. (2010). PTSD symptom increases in Iraq-deployed soldiers: comparison with non- deployed soldiers and associations with baseline symptoms, deployment experiences, and postdeployment stress. , 23(1), 41–51. Vermetten, E., , L., van der Wurff, P., & Mert, A. (2013). The effect of military motion-assisted memory desensitization and reprocessing treatment on the symptoms of combat-related post traumatic stress disorder: first preliminary results. Studies in , 191, 125–7. , R., Barber, C., , D., Mukamal, K. J., & , M. (2011). History of military service and the risk of suicidal ideation: findings from the 2008 national survey on drug use and health. Suicide & Life-Threatening Behavior, 41, 554–61. Whitesell, A. A., & , G. (2012). The Impact of Patriotism, Morale, and Unit Cohesion on Mental Health in Veterans of and . Whybrow, D. (2013). Behavioural activation for the treatment of depression in military personnel. , 159(1), 15–20. Whyman, M., , M., & Teachman, J. (2011). Non-combat military service in the and its effects on depressive symptoms among men. , 40(2), 695–703. P., Kreutzer, J. S., Danish, S. J., Pickett, T. C., Rybarczyk, B. D., & , M. (2013). Evaluating the needs of military and veterans families in a polytrauma setting. Rehabilitation Psychology, 58(1), 106–10. Villado, A. J., & , W. (2013). The comparative effect of subjective and objective after-action reviews on team performance on a complex task. , 98(3), 514–28. , A., Hagerty, B. M., , A.-C., Yousha, S. M., Hirth, R. A., & , K. (2007). STARS: strategies to assist navy recruits success. Military Medicine, 172(9), 942–9. B., Onorati, K., Mishkind, M., , M. A., & , G. (2008). Soldier attitudes about technology-based approaches to mental health care. Cyberpsychology & Behavior: The Impact of the Internet, Multimedia and Virtual Reality on Behavior and Society, 11(6), 767–769. Vimalananda, V. G., , D. R., , C. L., , W., Tremblay, P., & Fincke, B. (2013). Cardiovascular disease risk factors among women veterans at VA facilities. , 28 Suppl 2, S517–23. Vinokur, A. D., , P. F., Lewandowski-Romps, L., Hobfoll, S. E., & Galea, S. (2011). Effects of war exposure on air force personnels mental health, job burnout and other organizational related outcomes. 16(1), 3–17. (2011). Mental health-related beliefs as a barrier to service use for military personnel and veterans: a review. (, D.C. ), 62(2), 135–42. , , , B., , R., , J., , M., Drainoni, M.- L., & , S. (2011). Predeployment, deployment, and post- deployment risk factors for posttraumatic stress symptomatology in female and male OEF/OIF veterans. , 120(4), 819–31. C., Schell, T. L., Jaycox, L. H., , G. N., Tanielian, T., & , J. N. V. (2013). Mental health treatment experiences of U.S. service members previously deployed to and . (, D.C. 64(3), 277–9. D., Foran, H. M., , T. W., & , K. (2012). The impact of benefit finding and leadership on combat-related PTSD symptoms. Military Psychology, 24(6), 529–541. Woodhead, C., , R. J., , A. C., MacManus, D., Hotopf, M., , K., Fear, N. (2011). Health of national service veterans: an analysis of a community-based sample using data from the 2007 Adult Psychiatric Morbidity Survey of . Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 46(7), 559–566. Woodhead, C., , R. J., , A., MacManus, D., Hotopf, M., , K., Fear, N. (2011). Mental health and health service use among post-national service veterans: results from the 2007 Adult Psychiatric Morbidity Survey of . Psycho- logical Medicine, 41(2), 363–372. , M., Moos, R., & Ahern, J. (2012). and Veterans Experiences Living with their Parents after Separation from the Military. Contemporary Family Therapy, 34(3), 362–375. M., Foran, H. M., , M. D., Eckford, R. D., & McGurk, D. (2012). Alcohol Problems, Aggression, and Other Externalizing Behaviors After Return From Deployment: Under- standing the Role of Combat Exposure, Internalizing Symptoms, and Social Environment. , 68(7), 782–800. J., , P. Y., Wilk, J. E., & , J. (2012). The effects of mental health symptoms and organizational climate on intent to leave the military among combat veterans. Military Medicine, 177(7), 773–9. , G. W., McAndrew, L., DAndrea, E. A., , G., , S. L., , C. C., & Quigley, K. (2013). Self-reported stressors of National Guard women veterans before and after deployment: the relevance of interpersonal relationships. , 28 Suppl 2, S549–55. , N. a, , K. T., Dedert, E. a, , J. S., Calhoun, P. S., , M. F., & , J. (2013). Exploration of the influence of childhood trauma, combat exposure, and the resilience construct on depression and suicidal ideation among U.S. /era military personnel and veterans. : for , 17(2), 106–22. Zamorski, M. (2011). Suicide prevention in military organiza- tions. (Abingdon, ), 23(2), 173–180. (1980). Diagnostic and statistical manual of mental disorders. (3rd edition). (2004). Loss, trauma, and human resilience: we underestimated the human capacity to thrive after extremely aversive events? 59:20–28. Brewin CR, , . (2000). Meta-Analysis of Risk Factors for Posttraumatic Stress Disorder in Trauma- Exposed Adults. Brewin CR, Scragg P, , , d'Ardenne P, ; , Bombings Trauma Response Programme. (2008). Promoting mental health following the bombings: a screen and treat approach. J Trauma Stress. Feb;21(1):3-8. (2006). Well-being in protective services personnel: Organisational influences. . (1887). Lecons sur les maladies du système nerveux faites à . : en A. Delahaye & E. Lecrosnie. Creamer MC, Varker T, Bisson J, Darte K, , , Moreton G, ODonnell M, , Ruzek J, , in High-Risk Organiza- tions: An International Consensus Study Using the Delphi Method. 2012;25:134–141. Da . (1871). On irritable heart: A clinical study of a form of functional disorder and its consquences. Foa EB, , , . (Eds.) (2008). Effective treatments for PTSD: Practice guidelines from the (2nd ed). (2012). En undersökelse av psykisk helse hos norsk militärt personell som tjenestegjort i –2011. : Forsvarets sanitet. Helse for stridsevne – Nökkeltal fra Forsvaret Helseregister. : Forsvarets sanitet. (1964a). Beyond the pleasure principle. In J. Strachey (Ed & Trans. ), the standard edition of the complete psychological works of (pp. 7–64). : Hogarth Press. (Original work published in 1920). , , Resick PA. (2007). Handbook of PTSD. (1678) Diss de nostalgia. (1973). Combat strain and subsequent mental health. A follow-up study of Swedish soldiers serving in the UN-forces 1961–1962. 230:1–112. (2005). The Swedish soldier and general mental health following service in peacekeeping operations. (1915). A contribution to the study of shell shock. I:316–320. Nash WP, , , . (2010). Combat and operational stress first aid: Caregiver training manual. , DC: U.S. (2013). Forsvars- og politi- personell som deltatt i internasjonale operasjoner. Rapport 38/2013. : Statistisk sentralbyrå. , Bliding Å. (1986). Katastrof- och försvarspsykiatri. Ozer EJ, Best SR, , . (2003). Predictors of posttraumatic stress disorder and symptoms in adults: a meta- analysis. ;129(1):52–73. , , , Akrami M. (2013). Militär utlandstjänst och självmord: en svensk populationsbaserad registerstudie. Examensuppsats vid , . Pompili M, , Serafini G, Forte A, Innamorati N, Dominici G, , Amore M, Girardi P. (2013). Posttraumatic Stress Disorder and Suicide Risk Among Veterans: A . 201(9):802–812. Ruzek JI, Schnurr PP, Vasterling JJ, . (Eds.) (2011).Caring for veterans with deployment-related stress dis- orders: , and beyond. (1917). The care and treatment of mental diseases and war neuroses (« shell shock ») in the British . I:509–567. (1994). Combat trauma and the un- doing of character. (2000). A war of nerves. Soldiers and psychiatrists 1914–1994. (2002). history of psychotraumatology. 6:443–452. Insatsrelaterad stress hos civil personal – en vetenskaplig litteraturöversikt , leg läkare, docent Den vetenskapliga litteraturöversikten är framtagen på uppdrag av och Försvarshögskolan. FÖR CIVIL PERSONAL: Syfte: Att beskriva kunskapsläget vad avser insatsrelaterad stress och dess konsekvenser för civil personal på uppdrag primärt i inter- nationella insatser. Metod: Mot bakgrund av relativt strikta inklusionskriterier genom- fördes sökningen i 4 stora etablerade databaser. På grund av att få studier genomförts specifikt vid internationella insatser vidgades sökningen till att även gälla insatser nationellt. Av de ursprungliga 4 492 artiklarna inkluderades slutligen 133. Resultat: Insatsorganisationer bör utveckla bättre preventiva åtgär- der för att hantera allvarliga händelser och arbetsrelaterad stress. Exempel på vad som kan göras är att skapa hälsosammare miljöer med utvecklat teamarbete och mer uppskattande ledarskap. Studier pekar på att selektion, föreberedelser och utbildning före insats, stöd på fältet samt stöd till hemmavarande familj bör förbättras. När det gäller stöd uppföljning och behandling framkom att er- kännande från ledare, handledning och mer informellt socialt stöd från arbetskamrater är viktigt under insats; att uppföljning efter insats bör utvecklas och adekvat behandling erbjudas. Konsekvenser i form av psykisk ohälsa kan drabba mellan av insatspersonalen. Personal kan, beroende på typ av händelse och lokalisation, också drabbas av olika former av kropps- lig ohälsa. Kvinnlig insatspersonal riskerar att i större utsträckning drabbas av psykiska besvär efter exponering för potentiellt trauma- Dessutom var risken för internationella hjälparbe- tare att dö av våldshandlingar större än av olyckor. Exempel på riskfaktorer för att utveckla kroniska besvär efter insats var: tidigare traumatiska upplevelser; att själv drabbas av förlust och sorg; att vara tidigt på plats och exponeras för hot, död, lidande och förstörelse samt att behöva tjänstgöra i långa arbetspass; inadekvat utbildning eller att vara frivillig; upplevd rollkonflikt mellan att göra insats och att vara familjemedlem. Andra individu- ella faktorer som utgör riskfaktorer är peri-traumatisk dissociation (oförmåga att tankemässigt hantera det upplevda), grubblerier, negativ eller undvikande bemästring samt att ta på sig skuld. De viktigaste källorna till motståndskraft var: socialt stöd från arbets- kamrater och närstående; mindfulness; att vara medkännande; att upp- leva att man klarar påfrestningar och använder sig av positiva bemäst- ringsstrategier; lägre grad av neuroticism och mer samvetsgrannhet. Diskussion: Kvaliteten på litteraturöversiktens resultat bedömdes motsvara grad 2 enligt internationella GRADE-systemet. Det bety- der att resultatet utgör ett begränsat vetenskapligt underlag, vilket i sin tur innebär att det finns viss sannolikhet för att redovisade resultat kommer att påverkas av framtida forskningsrön inom över- blickbar tid. Sammantaget bedömdes resultatet av litteraturöver- sikten ha relevans även för svenska förhållanden. Naturkatastrofer verkar öka och påverkar människor globalt (, 2012). Bara en liten andel av drabbade dör dock i dessa katastrofer (OFDA, 2010), vilket istället medför stora hjälpbehov för överlevande. Internationella humanitära insatser har därmed ökat under ledande till att även insats- personal från vårt land deltar i sådana insatser. Sammantaget leder det till att mer svensk personal exponeras för insatsrelaterad stress i form av potentiellt traumatiska händelser och ackumulerad stress. Den generella kunskapen inom det psykotraumatologiska områ- det har utvecklats (Foa et al. Specifik kunskap om insatsstress hos militär personal har också ökat. Inte minst har krigen i och lett till ett ökat antal studier när det gäller de psykiska konsekvenserna för persona- len (Milliken et al. 2007; Hoge, 2011; Ruzek et al. 2011), inklusive suicid (et al. 2008; Rozanov et al. Det finns också en viss kunskap om insatspersonal som deltar i nationella insatser (et al. 2007; et al. Kunskapen om personal som deltar i civila internationella insatser är dock i vissa delar mer begränsad. Syftet med denna litteraturöversikt är att sammanställa inter- nationell forskning inom detta område för att om möjligt skapa bättre underlag för inriktning av organisation och stöd till sådan insatspersonal. Den fråga denna översikt ska ge svara på är: Vilket är det aktu- ella kunskapsläget när det gäller insatsrelaterad stress och dess kon- sekvenser för civil personal som gör insatser i katastrofer eller del- tar i humanitära insatser? Acute stress disorder (akut stressyndrom) Centrala nervsystemet (i princip hjärnan och hjärn- Non-governmental organization (icke-statliga, fristående organisationer oftast för humanitära insatser, till exempel Röda korset, Rädda barnen m.fl.) Posttraumatic stress disorder (posttraumatiskt stress- Randomised controlled trial (randomiserad kontrollerad Litteratursökningen var av typen bred sökning och genomfördes i de elektroniska databaserna: abstracts samt Pubmed. Sökningen omfattade för varje sökordsgrupp de 50 senaste artiklarna för åren 2005 . De sökord som användes i sökningen var dels operational, emergency, rescue, , personnel, mental health, family, kompletterat med humanita- rian, aid, workers, health samt international, disaster, workers, health. Populationen omfattar således civil insatspersonal som deltagit i internationella och nationella insatser generellt. De erhållna referenslistorna granskadas av en bedömare utifrån följande inklusionskriterier Relevanta experimentella och icke-experimentella kvantitativa studier. Studiers innehåll ska kunna utläsas av abstract (sammanfatt- ningen). Artiklarna ska i huvudsak vara publicerade i internationella tidskrifter och på engelska språket. På grund av det stora antalet artiklar granskades i första hand abstracts. I de fall dessa var otydliga granskades fulltextversioner. Utgångspunkten för granskningen var att artiklarna skulle mot- svara medelhög till hög vetenskaplig kvalitet och relevans. Artiklar som inte uppfyllde dessa krav exkluderades. Det kvantitativa utfallet av granskningen framgår av Tabell 1. Datasökning: operational, emergency, rescue, , personnel, mental health, Datasökning: humanitarian, aid, workers, health Datasökning: international, disaster, workers, health Exkluderade på grund av låg vetenskaplig kvalitet eller bristande relevans Resterande artiklar med bedömd medelhög/hög kvalitet och relevans Som framgår ovan föll ett sort antal artiklar bort på grund av bedömd låg vetenskaplig kvalitet och bristande relevans. Då sök- ningen genomfördes i fyra elektroniska databaser identifierades ett stort antal dubbletter varför i relevansbedömingen också ingick bortsållning av sådana. Många av de exkluderade artiklarna var också av arten komentarer från olika författare. Den fortsatta analysen genomfördes på resterande 133 artiklar i olika steg. Här sorterades artiklarna i 9 olika underkate- gorier: Organisationsfaktorer; förberedelser, utbildning; stöd, upp- följning och behandling; internationella insatser; nationella insatser; kroppsliga konsekvenser; könsaspekter; riskfaktorer samt motstånds- kraft. Efter ytterligare analys sammanfördes dessa till tre huvudområden: ; konsekvenser av insatsstress samt påverkande faktorer. Utfallet beskrivs därefter i två avsnitt, Resultat och Diskussion. Författaren har inga intressekonflikter att redovisa. I en australiensk studie på polis-, ambulans- och räddningstjänst- personal hade organisatoriskt klimat störst inflytande på anställdas arbetstillfredsställelse, både genom direkta effekter och medierade genom bemästring och daglig verksamhet (, 2006). Det faktum att organisatoriska processer har sådan grundlig påverkan på anställ- das allmänna välmående gör det angeläget enligt författaren, att mer fokusera på hur organisationen måste utveckla mekanismer för pre- ventiva åtgärder för att hantera allvarliga händelser och arbetsrelaterad stress. I överenstämmelse med vad som anges teoretiskt, fann man i en studie på ambulanspersonal (n = 321) att återkoppling, uppskatt- ning och ärlighet/rättvisa (fairness), är nyckelfaktorer för att minska utmattningssymtom hos personalen, även i samband med höga krav i arbetet (Hering, Beerlage, & Kleiber, 2011). Enligt författarna borde dessa aspekter implementeras i ambulansverksamheternas utveckling mot hälsosammare arbetsmiljöer tillsammans med ut- vecklat teamarbete och ett mer uppskattande ledarskap. Värdering av risker i olika situationer som räddningstjänst- personal kan hamna i undersöktes i en studie på italiensk och tysk personal (n = 1 324) (Prati et al., 2013). Man fann en korrelation mellan högre riskvärdering om man var mer utbildad på sådana situationer, om man hade erfarenhet av dem och ju högre stressnivå som rapporterades. Det var också vissa skillnader mellan länderna, vilket enligt författarna bör leda till att man i större utsträckning över- väger organisatoriska aspekter när man ska förutsäga riskvärdering hos räddningstjänstpersonal. Graden av psykopatologi befanns i en Sydafrikansk studie vara hög i en studie på både civil och militär insatspersonal om 1 099 individer (, Lombard, & Gwebushe, 2006). I slutsatserna från studien anges att de som leder insatsorganisationer behöver vara uppmärksamma på att personalen kommer att drabbas av arbets- relaterade psykiska hälso- och beteendeproblem. Nödvändigt stöd måste organiseras och man behöver också fokusera på organisato- riska faktorer som kan bidra till att öka belastningen vid allvarliga händelser. Sårbara grupper bör identifieras och man bör till exem- pel stödja vissa individer att på lämpligt sätt kunna uttrycka ilska. I genomfördes en studie på 272 sjuksköterskor angående deras generella hälsa kopplat till arbetsförhållandena (Vasconcelos et al., 2012). Fynden angav att faktorer i arbetet och dess organise- ring som till exempel nattarbete, höga krav eller rapporterad trött- het var kopplade till sjuklighet hos sköterskorna. Åtgärder för att förbättra hälsa i arbetet kräver ett heltäckande initiativ som inklu- derar såväl arbetsförhållanden som arbetsorganisation. Utbildning och förberedelser är viktigt för att förstärka insats- personalens bedömning av sin egen förmåga (Ablah, Hawley, , , & , 2008). I en uppföljningsstudie på erfaren australiensisk personal om 118 personer som gjorde insatser i i , framkom att utsändande organisation måste se till att vissa basala delar behöver klarläggas redan i för- beredelsestadiet. Det rör följande delar: utrustning, förnödenheter, säkerhetsaspekter, stödfunktioner till personalen samt kriterier för när man eventuellt ska dra sig ur insatsen (Aitken et al., 2009a). Ökad koordinering av insatser och åtgärder för att förstärka till- fredställelsen i arbetet är viktig (Tuhkanen, Maijala, & Kernohan, 2008). Ett sätt att förbättra utbildning före insats kan vara så kallad stressvaccinering (stress inocculation training), där man lär sig bättre hantera de emotionella belastningar man kan ställas inför (Varker & Devilly, 2012). Utöver bättre stöd till insatspersonalen behöver också lokala insatser göras för att motverka fattigdom och våld (McDonald, Mollica, , , & Halilovic, 2012).