sou · H2B384d3 · 2014-12-09 00:00:00 — fick i uppdrag178F18 av regeringen att analysera och föreslå en definition av energiprestanda som kan til- lämpas för energihushållningskrav på nära-nollenergibyggnader och föreslå riktlinjer för energihushållning i dessa. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med och redovisas . byggregler (BBR) anger de regler som antagit för att uppfylla europeiska och nationella mål för energi- användningen. BBR innehåller föreskrifter och allmänna råd med bl.a. övergripande krav på energihushållning och detaljerade krav för värme-, kyl- och luftbehandlingsinstallationer, effektiv elanvändning och installation av mätsystem för uppföljning av byggnaders energi- användning. program riktade mot kommuner och myndigheter har ett särskilt regeringsuppdrag179F19 att sam- ordna arbetet med energieffektiva åtgärder för myndigheter till- sammans med och . Förord- ningen kommer att upphöra och kraven kommer i stället att ingå i förordningen om miljöledningssystem i statliga myndigheter180F20 som hanteras av . Uthållig kommun är ett program som drivit för svenska kommuner. Uthållig kommun erbjuder en plattform för erfarenhetsutbyte och kompetensöverföring via nät- verksträffar som står värd för. Energimyndig- heten utlyser också riktade projektbidrag och ger stöd till deltagar- kommunerna. Programmet är nu inne på sin tredje etapp som består av nio delprojekt och som löper ut . Huvudspåren är förutom energieffektivisering, fysisk planering och näringspolitik. 17Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. 18Näringsutskottets betänkande N2014/75/E, Uppdrag att föreslå definition och kvantitativ riktlinje avseende energihushållningskrav för nära-nollenergibyggnader. 19Förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter. 20Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Efter etappavslut planeras arbete med spridning av goda exempel och metoder. Kommuner och landsting kan söka stöd till strategiskt arbete med energieffektivisering i den egna organisationen 2010–2014. De som får stöd utarbetar en strategi för energieffektivisering i verk- samheten. Strategin inkluderar även nulägesanalys och handlings- plan. presenterar tillsammans med SKL en nyckeltalsrapport med den energistatistik som kommuner och landsting rapporterar in. Det finns inte beslut om medel för en fortsättning av stödet efter 2014. jobbar också i stor utsträckning med bidrag till projekt inom energieffektivisering och fysisk planering, där smarta elnät kan vara en pusselbit. Exempelvis jobbar myndigheten med som undersöker hur de kan ta erfarenheter från Hyllie till renoveringsprojekt som planeras inom kommunen. Regional tillväxt och strukturfonderna –2020 kommer Europeiska struktur- och investeringsfonderna181F21 (ESI-fonderna) att arbeta tillsammans med andra europeiska initiativ för att nå målen med 2020- strategi. Insatserna kommer att samordnas med initiativ på nation- ell, regional och lokal nivå. Inom den Europeiska regionala utveck- lingsfonden182F22 (ERUF) koncentreras en stor del av bidragen på att stödja övergången till en koldioxid- snål ekonomi i alla sektorer. Regionalfonden i är uppdelad på nio program varav åtta regionala och ett nationellt. Inom målet att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi har stort fokus lagts på energieffektivisering. Regionalfondens pro- gram är inriktade mot projekt med energifokus och medför möj- ligheter men även utmaningar då det är ett nytt område för flera av regionerna. Inom ramen för svenska regionalfondens nationella program kommer det att finnas en fortsättning på energikartlägg- ningsstödet för små och medelstora företag. Även här kommer en 21EU:s struktur- och investeringsfonder, [] 22Europeiska regionala utvecklingsfonden, Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter strävan efter struktur och systematik att finnas, främst genom att skapa nätverk av de företag som fått stöd för kartläggning. Inom arbetet med Strategi för regional hållbar tillväxt183F23 har arbetat med energitjänster och dess påverkan på sysselsättningen på regional nivå. har fått i uppdrag att ta fram en ny intern strategi för arbetet med regional tillväxt för perioden . Arbetet kommer att presenteras . För att energieffektivisering ska ge resultat är det också viktigt med kunskaps- och informationsspridning. har fått i uppdrag att ha det övergripande ansvaret för samordning, genom- förande och uppföljning av insatser inom information och utbild- ning, men arbetet bör enligt regeringen genomföras i samverkan med berörda myndigheter. Energi- och klimatrådgivning som finns i samtliga kommuner vänder sig till allmänheten, små och medelstora företag och organisationer. Rådgivningen ska främja en effektiv och miljöanpassad energianvändning och minska dess klimatpåverkan. Energi- och klimatrådgivningen sprider också kun- skap om energieffektivisering, energianvändning och klimatpåverkan samt informerar om förutsättningar att förändra energianvänd- ningen i lokaler och bostäder. stödjer den kom- munala energi- och klimatrådgivningen ekonomiskt och genom utbildning och information. Enligt energieffektiviseringsdirektivet ska medlemsstaterna främja marknaden för energitjänster och tillgången till energitjänster för små och medelstora företag genom att sprida information om bland annat olika energitjänstekontrakt och vilka stöd som finns för energitjänsteprojekt. Ett certifieringssystem för energitjänster kan öka kompetensen hos energitjänsteföretagen och stärka för- 23 , 2012, strategi för regional hållbar tillväxt. Myndighetens interna strategi enligt regeringsuppdrag (2011 – 6906). Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter troendet för dem. Om det är nödvändigt ska medlemsländerna se till att det finns ett certifieringssystem eller motsvarande kvalificeringssystem för leverantörer av energitjänster, energi- ansvariga och installatörer av energirelaterade byggnadselement. har på regeringens uppdrag tidigare under- sökt behovet av ett sådant system och föreslog ett frivilligt certi- fieringssystem18424F under ackreditering på personnivå för energianalys, energirådgivning, energikartläggningar, drift och underhåll samt serviceavtal. Den frivilliga certifieringen kommer att inriktas på transparens mellan leverantörer och beställare i framför allt uppföljningen, något som i förlängningen kan leda till bättre kontroll över den egna energianvändningen. Direkta energitjänster med helhetsåtagande och långsiktiga investeringar i energieffektivisering har bl.a. omfattat offentliga byggnader. Samordning och kunskapsspridning har skett bl.a. genom samarbete inom Ufos. Det finns flera program, beställargrupper och nätverk som arbetar med energieffektivisering på olika sätt. Bebo185F25 är ett nätverk för fastighetsägare som med stöd från arbetar med utvecklingsprojekt inom energieffektivitet och miljö. Syftet är att demonstrera vilka energiåtgärder som är lönsamma för fler- familjshus byggda inom miljonprogrammet och som behöver rustas upp. Om flera fastighetsägare satsar på energieffektiv ombyggnad kan den totala energianvändningen för sektorn sänkas avsevärt. Belok18626F är beställargrupp för lokaler och ett nätverk för energieffektiviseringsfrågor där största privata och offentliga fastighetsägare av lokaler är medlemmar. Nätverket sprider kunskap och inspiration om effektiva metoder för energieffektivisering i lokalfastigheter genom att driva utveck- lingsprojekt och sprida lärdomarna från projekten till fastighets- branschen. Belok har t.ex. projekt för att utveckla metoder för energiberäkningar för att kunna jämföra det verkliga energibehovet med det beräknade i nya byggnader. Man tar också fram metoder för funktionskontroll i projekt för att säkerställa att t.ex. styr- och 24Energimynigheten, 2013, Certifiering av leverantörer för energitjänster, ER2013:11. 25Bebo, beställargrupp för energieffektiva flerbostadshus, [] 26Belok, beställargrupp för lokaler, [] Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter reglersystem och ventilationssystem uppfyller funktionerna ur energisynpunkt. Den planerade verksamheten för Bebo och Belok pågår /2015. Hylok är ett nätverk av elva myndigheter med fokus på effektiv- isering av både verksamhetsel och energianvändning i myndig- heternas lokaler och övriga byggnader. Det finns även ett program för byggnader med mycket låg energianvändning (Lågan)18727F som syftar till att ändra byggprocessen för att öka byggandet av sådana byggnader. Lågan beviljar stöd till demonstrationsprojekt samt regionala och lokala samverkans- initiativ. Programmet fokuserar också på att ge stöd till idéutveck- ling genom att utvärdera och sprida information från demonstra- tionsprojekt. Programmet startade och pågår till 2015. Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE) skapades för att bidra till att öka energieffektiviteten i svenska energiintensiva företag inom tillverkningsindustrin. Programmet medförde en möjlighet för företag att få skattereduktion med /kWh på el som används i tillverkningsprocessen. Programmet initierades med lagen om energieffektivisering i industrin188F28 då svensk lagstiftning anpassades till EU:s energiskattedirektiv. Efter- som lagen upphävdes (SFS 2012:686) så kan företag inte längre anmäla sig. Det innebär att de flesta programdeltagarna avslutade PFE och att de sist anmälda företagen är klara . undersöker möjligheterna och formerna till fortsättning. 27Lågan, Program för byggnader med mycket låg energianvändning, [] 28Lag (2004:1196) om program för energieffektivisering. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Arenor samt pilot-och demonstrationsprojekt I , , , och finns s.k. innova- tionsarenor för innovation, lärande och samarbete kring hållbar stadsutveckling och tillsammans utgör de ett nätverk kring dessa frågor. Myndigheter och kommuner har arbetat tillsammans med andra nyckelaktörer med utveckling inom smarta elnät inom följande projekt: Smart är ett projekt som utvecklar och testar lös- ningar för ett förbättrat distributionsnät för el med ny teknik i befintliga nät. Projektet genomförs av det lokala energibolaget tillsammans med , , , och , med och som viktiga finansiär och samarbetspartner. (Royal Seaport) är en ny stadsdel i som beräknas vara fullt utbyggt med 12 000 lägenheter till 2030. Den nybyggda stadsdelen har en stark miljöprofil och fokuserar på bl.a. effektiv energianvänd- ning. Till stadsdelsutvecklingen är innovationsarenan Innovation knuten, som exploateringskontor ansvarar för. Arenan arbetar för forskning och utveckling med innovativa miljö- och hållbarhetslösningar inom olika områden där smarta elnät är speciellt utpekat. driver flera företag, organisationer och staden olika forsknings- och innovationsprojekt inom , där sam- arbetet regleras i ett samarbetsavtal mellan staden och projektägarna. Många av FoU-projekten har flera samarbetspartner där både företag, organisationer, stadens förvaltningar samt akademi ingår. driver Fortum, , ABB, Swedish ICT och flera av stadens förvaltningar olika projekt inom smarta elnät. Stadsdelen i är ett demonstrationsprojekt inom områdena hållbara städer och smarta nät. Genom informations- teknik försöker projektdeltagarna integrera energisystemen för en ökad energieffektivisering i stadsdelen. Hyllies olika energi- system ska testas med hjälp av bland annat interaktiv informa- tionsteknik och visualisering för att man ska kunna optimera Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter områdets totala energianvändning. Detta görs bl.a. genom att integrera befintliga system för energi, vatten, fjärrvärme, energi- lagring med mera. Projektet bedrivs i samarbete mellan , E.ON och VA SYD18929F . Kraftsamling smarta nät i är ett initia- tiv med partners från forskningsvärlden, offentliga organisa- tioner och företag. Satsningen ska stimulera innovation och nya marknader inom smarta nät i , med fokus på användarsidans funktioner och behov. Kraftsamling smarta nät är ett samarbete mellan , , , , , Sötåsen, () och Västra Götalands- regionen. Satsningen projektleds av SP och finansieras av miljö- nämnden och regionutvecklingsnämnden i Västra Götalands- regionen samt av de deltagande parterna. Initiativet består av flera delprojekt. Demonstrationsprojekt har en central roll för att företag och institutioner snabbt ska kunna testa lösningar för smarta nät i befintlig struktur. Här kommer man t.ex. att testa system som minimerar effekttoppar och förskjuter energi- behovet över dygnet i större bostadsområden eller industri- anläggningar. har 2014 blivit utsedd att leda det europeiska projektet med projektstart . I projektet ingår , där äger och förvaltar ett stort antal fastigheter. Övriga områden är Årstastråket och . Projektet handlar om hur städer med hjälp av smarta miljötekniklösningar kan skapa fler jobb och växa, som de blir mer energieffektiva, lätt- framkomliga och attraktiva för invånarna. Ett mål med projektet är att energiförbrukningen och utsläppen från transporter ska minska i de utvalda områdena. Tekniker som ska testas är bl.a. öppna fjärrvärmenät som tar hand om över- skottsvärme från t.ex. datorhallar, digitala system som gör att hyresgästen ser energiförbrukningen i realtid och lokala smarta elnät som kopplar samman solceller med hushållens elbehov och 29 VA SYD är ett kommunalförbund med ansvar för vatten och avlopp i . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Mer än 20 företag deltar i projektet som ska utvärderas av oberoende forskare. EU kommissionen bidrar till projektet med . 5.1.3Förändringar i roller och ansvar har kartlagt nuvarande aktörer, roller och ansvars- fördelning inom elmarknaden men även i angränsande områden av betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Vi har inte identifierat något behov av organisationsförändringar eller ändrad ansvarsför- delning . Men på vissa områden kommer omvärlds- förändringarna att innebära att fördjupade analyser av ansvarsför- delningen behöver genomföras för att se över eventuella behov av förändrat ansvar eller förtydligande av roller . Vi har också identifierat ett behov av ökad samordning och sam- verkan mellan myndigheter och andra organisationer och aktörer. Rådets arbete har utmynnat i följande rekommendationer som behandlar fortsatt översyn av ansvarsfördelningen och behovet av utökad samordning. En fullständig beskrivning av rekommen- dationerna finns i kapitel 4. Säkerhet (avsnitt 4.2.4) Energibärare(avsnitt 4.2.5) Trafiksektorn (avsnitt 4.2.6) Energieffektivisering (avsnitt 4.2.7) Systemansvar (avsnitt 4.2.8) Attityder och beteenden (avsnitt 4.3.3) Samhällsplanering (avsnitt 4.3.7) Kunskap och kompetensutveckling (avsnitt 4.4.1) Forskningsprioriteringar och samverkan (avsnitt 4.4.2) En samlad strategi för innovation inom smarta elnät (avsnitt 4.4.3) En nationell främjandestrategi (avsnitt 4.4.5) Standardisering och interoperabilitet (avsnitt 4.4.6) Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 5.2Smarta elnät som tillväxtbransch ska enligt direktivet kartlägga position på en global marknad för smarta elnät. Uppgiften enligt direktivet beskrivs så här: Analysera möjligheterna för smarta elnät att bli en svensk till- växtbransch och generera arbetstillfällen, tillväxt, export och utländska investeringar i . Analysen ska bl.a. ske utifrån kartläggning av näringslivsbasen i , specifika svenska styrkeområden och utvecklingen på den globala marknaden för smarta nät. Kartlägga och inhämta lärdomar från andra länders nationella politik för att främja utvecklingen av smarta elnät. Underlaget för analysen är bl.a. utblickar mot andra länder av inter- nationellt intresse för inom smarta elnät. har bland annat kartlagt utvecklingen i , och . Dessa kartläggningar har publicerats i samordnings- rådets delårsrapport19030F . För att bidra till kunskapen om andra länders politik för smarta elnät har Tillväxtanalys analyserat utvecklingen i ett antal länder191F31. Analysen tar upp vilka utvecklingsinsatser som görs, hur politiken för att främja smarta elnät ser ut och vilka styrkeområden som kan identifieras. Kartläggningar av smarta elnätsbranschen Smarta elnät som bransch är svårdefinierad och överlappar i stora delar elkraftsbranschen men även andra områden som informa- tions- och kommunikationsteknologi utgör en viktig del av branschen. Flera rapporter beskriver framstående företag och kompetens- områden som har inom smarta elnät. Vi summerar här slut- satser om den svenska kompetensen från aktuella rapporter. 30Samordningsrådet för smarta elnät, Delårsrapport , Kunskapsplattformen och nuläge. 31Rapport till samordningsrådet, Tillväxtanalys, 2013, Smartare elnät för förnybar energi och ökad konsumentmakt En internationell utblick kring politik för forskning, teknikutveckling och innovation i , , , och . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter En övergripande kartläggning som genomfördes av bransch- organisationen 2009192F32 kunde visa att elkraftbranschen med 130 000 sysselsatta personer är en dominerande arbetsgivare i och en av de större branscherna. analyserade före- tag i energibranschen 2007–2011193F33 och kunde konstatera att den omfattar 1 121 företag med 71 105 anställda på 2 383 arbetsställen. Företagen hade en samlad nettoomsättning på och står för en betydande export. konstaterar att före- tagen med störst export ingår i koncerner med egen FoU-verksam- het i . har också genomfört en mer fokuserad studie som undersöker tillväxtpotentialen för smarta elnät19434F där en av slut- satserna är att många svenska företag har goda möjligheter att kon- kurrera. Här nämns flera svenska och globala företag, framför allt elteknikkluster med ABB i spetsen. Men även IT- och tele- kombolag som och kunskapsbolag som konsulter och systemintegratörer framhävs som framstående aktörer. Dessutom beskrivs som ett stort och kompetent energiföretag med stark representation i stora delar av och även Fortums och E.ONs starka närvaro i lyfts fram. Rapporten noterar också arbetet i organisationer som Circle och Elforsk för att kraft- samla kring viktiga frågor för svensk elektroteknisk industri. Som ett kvitto på den svenska kompetensen har EU, inom ramen för det europeiska programmet med kunskaps- och innovationsplatt- formar (Knowledge and Innovation Communities, KIC), delegerat ansvar till svenska forskningsinstitutioner inom elnäts- och informa- tionsteknik. har en central roll i två av dessa, KIC InnoEnergy och EIT ICT labs. Energimarknadsinspektionen195F35 konstaterade att har kommit långt sett till aktiva elkunder och återkoppling av förbruk- ning till elkunder vilket är en direkt konsekvens av utrullningen av fjärravlästa mätare, där var ett av de första länderna i . är också världsledande inom teknik för att öka över- 32Power Circle, 2009: Kartläggning av elkraftbranschen. 33Vinnova, 2013, Företag i energibranschen i –2011. 34Vinnova, 2011, Smart ledning – drivkrafter och förutsättningar för utveckling av avanc- erade elnät. 35Energimarknadsinspektionen, 2010: Anpassning av elnäten till ett uthålligt energisystem – Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18). Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter föringsförmågan i näten. Denna teknik förutspås spela en viktig roll för att möjliggöra en storskalig användning av förnybar elproduk- tion på europeisk nivå. Kraftsamling smarta nät19636F har kartlagt företag inom smarta elnät i . Satsningen ska stimulera innovationer och mark- nadsföra kunskap, kompetens och teknik kring smarta nät Den inkluderar även energibolag och aktörer som kan verka inom smarta elnät. har tillkommit och är en representativ samling av aktörer inom elkraft och därmed även till stor del aktörer inom smarta elnät. Rapporterna visar att smarta elnät är en del av energibranschen, men att området är svårt att avgränsa. 5.2.1Karakterisering av företag i verksamma inom smarta elnät Utifrån det materialet som beskrivs i föregående avsnitt har vi för- sökt kartlägga kompetensen inom smarta elnät i i form av produkt- och tjänsteleverantörer.198F38. Företagen är indelade i åtta delområden enligt IEA:s definition och figur 5.4 visar hur stor andel av företagen som har verksamhet inom var och en av de åtta kategorierna: Integration av förnybar och decentraliserad produktion Förbättring och förstärkning av transmissionssystemet Effektiviserad drift- och underhållsteknik för distributions- system Realtidsövervakning och styrning av elnät Kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering 36I initialskedet av Kraftsamling Smarta Nät genomfördes en översiktlig kartläggning i syfte att identifiera möjliga aktörer i värdekedjan. Kartläggningen resulterade i ett internt arbets- dokument som har gett input till den nuvarande aktörssammansättningen i Kraftsamling Smarta Nät. 37Kraftforum, [] 38Rapport till samordningsrådet, Business , 2013, Smarta elnät– en kartläggning av företag i . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Lagring och laddinfrastruktur för elfordon Integration av informations- och kommunikationsteknik (IKT) Som figur 5.4 visar är kompetensen spridd relativt brett över de åtta kategorierna. Som minst är av företagen aktiva i en kategori och som mest . Denna spridning och före- komsten av kategoriöverskridande verksamhet tyder på en bred kompetens inom smarta elnät och en god förståelse för helheten. Avancerad mätinfrastruktur utgör den ledande kategorin i termer av antal verksamma företag, följt av kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering, där av samtliga företag är verksamma. Avancerad mätinfrastruktur ses som ett område där har god kompetens. Mer specifikt har den mjukvara som har med konnektivitet och energidata utkristal- liserats som lösningar där har framstående kompetens. På hårdvarusidan kan däremot konstateras att endast få leverantörer inom system för avancerad mätning är svenska. Gällande kund- system för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering är synen Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter på huruvida kan uppvisa en styrka inte lika enhällig. Visualisering har dock lyfts fram som ett kompetensområde. Figur 5.5 visar hur antalet identifierade företag fördelas mellan storlekskategori enligt EUs definition jämfört med företagsbas totalt. Jämförelsen visar att en högre andel företag i de större storlekskategorierna finns inom smarta elnät jämfört med totala företagspopulation, som till utgörs av mikroföretag19939F . Ändå dominerar mikro- och små företag även inom smarta elnät med en sammantagen andel av samtliga företag på , mot- svarande cirka 90 företag. Trots sin storlek har ett antal mikro- företag lyckats göra sig kända bland marknadens experter, som t.ex. Expektra, Ferroamp, eze System eller Ngenic. Ser man till hur mikroföretagen fördelas mellan IEA:s kategorier framgår att verksamhet inom kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energi- effektivisering omfattas av av alla mikroföretagen. 39 Ekonomifakta: [] Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Inom kategoring förbättring och förstärkning av transmissions- systemet är andelen mikroföretag lägst. De medelstora företagen utgör en relativt liten grupp. Till skillnad mot de små företagen kan de medelstora vara verksamma inom en större bredd av applikationsområden och seg- ment. Här återfinns både flera M2M-företag20040F som Main- gate, Connode eller Connexion, men även infrastruktur- företag som COWI, Exait eller . Att medelstora företag inte utgör kan tyda på ett behov av att stärka de mindre företag som finns etablerade så att dessa kan växa. De stora bolagen utgör av företagen mot- svarande cirka 25 företag. Här återfinns t.ex. ABB, och , men även ett antal teknikkonsultföretag, som , Poyry och ÅF och underhållsföretag som t.ex. YIT. Under vårt arbete med företagsdatabasen har antalet verksamma företag kunnat utökas från 140 till cirka 160, även om enstaka före- tag framför allt inom segmentet mikroföretag har hunnit försvinna.