sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — 3.Det finns skäl att tro att en ökad jämställdhet inte enbart inne- bär en ökad möjlighet för kvinnor utan att detta också innebär fördelar för män, exempelvis går det att se hälsoeffekter av ökat uttag av antalet föräldradagar bland män (se t.ex. m.fl., 2006). För detta krävs tydliga lagar och regler, samt både före- byggande och strukturella insatser. En stark generell välfärd krävs dessutom för att motverka ojämlikheter och skapa möjlig- heter för personer oavsett kön och social position att ta sig ur social utsatthet (jmf. , 2011). 4.Ibland kan könsspecifika insatser krävas, exempelvis på grund av hot och våld, men dessa måste i så fall ha ett klart syfte, en specificerad tidsram samt inte naturaliseras och på så sätt bidra till en reproduktion av föreställda skillnader mellan män och kvinnor (jmf. Herz, 2012b). 5.Fokus måste skifta från att förutsätta att diskurser determinerar manlighet och kvinnlighet till att istället handla om hur män och kvinnor förhåller sig olika till olika diskurser, samt hur dessa förhållningssätt och diskurser bidrar till eventuell ojämlikhet (Herz, 2012b). Det finns anledning avslutningsvis att poängtera att detta inte innebär att kön inte spelar roll för uppkomsten av och reproduk- tionen av social utsatthet, tvärtom gör det definitivt det. Däremot är detta inte samma sak som att kön determinerar en viss utgång, manlighet kan inte vara en risk, men det kan göras till en risk. Därför behöver betydelsen av kön och hur kön i specifika kon- texter spelar in i produktionen av social utsatthet. Forskning om maskulinitet och dess betydelse för individer av, samt grupper av män inom ramen för deras specifika förutsättningar och hur detta relateras till företeelser som hemlöshet eller mäns våld mot kvinnor och andra män är klart underutvecklat. Det finns även anledning att forskning i högre utsträckning riktar fokus mot maskulinitets- diskurser som hjälper män (och kvinnor) och som bidrar till ett minskat socialt utanförskap, både jämställdhet och ett omsorgs- inriktat faderskap tycks bidra till detta. Slutligen krävs det insatser som bidrar till att män i ökad utsträckning söker hjälp av vård och sociala myndigheter och framförallt att de söker detta . Jag inledde denna rapport med en mörk bild, där män är över- representerade som orsak till många av de sociala problem samhället står inför eller där män till och med ses som en risk, men finns det också hopp, omsorgsinriktat faderskap, jämställdhet och reflexiv homosocialitet är tecken på att det går att förändra struk- turella mönster om insatser görs och viljan finns. Ainscough, T.L. & , C.M. (2000). you help me please? The effects of Race, Gender and of Dress on . Marketing Letters, vol. 11(2):129–130 Andershed, H. & Andershed, A.-K. (2005). Normbrytande beteende i barndomen. Vad säger forskningen? Arendell, T. (1995). Fathers and Divorce. (1996). New ethnicities and urban culture. (2005). Den sjuke mannen. Populärkulturella gestaltningar av manlig ohälsa. & , N. (2002). Men, Masculinities and Social Work. i , C. & Stefanov, H. (red.). Gender in Social Work: Promoting Equality. Beijer, U. & , S. (2009). Physical diseases among homeless people: Gender differences and comparisons with the general population. 37(1):93–100. Beijer, U. & , S. (2010). Gender, hospitalization and mental disorders among homeless people compared with the general population in . 20(5):511–516. , C.; Lalander, P. & , E. (2013). Socialt arbete i . Perspektiv och Utmaningar. Blumer, H. (1971). Social problems as a collective behaviour. Social problems, vol. 18:298–306. Braswell, H. & Kushner, H. (2012). Suicide, social integration, and masculinity in the U.S. Social science & medicine, vol. 74, s. 530–536. (2002). Are boys and girls treated in the same way by the ? i , C. & Stefanov, H. Gender in social work. BRÅ (2009a). Våld mot kvinnor och män i nära relationer. Våldets karaktär och offrens erfarenheter av kontakter med rättsväsendet. : , information och förlag. BRÅ (2009b). BRÅ (2011). BRÅ (2012). BRÅ (2013). NTU 2012, Nationella Trygghetsundersökningen. Burcar, V. (2005). Gestaltningar av offererfarenheter: samtal med unga män som utsatts för brott. (2003). Kön och känsla. Samlevnadsundervisning och ungdomars tankar om sexualitet. Chesler, P. (1998 [1972]). Women and madness. : Four Walls Eight Windows. Cides (2013). (1995). Courtenay, W.H. (2000). Constructions of masculinity and their influence on men's well-being: a theory of gender and health. Social science & medicine, vol. 50(10): 1385–1401. , F. G., Isacco, A. & , T. (2008). A review of mens health and masculinity. 2 (1), s. 474–487. Dominelli, L. (2002). Feminist social work theory and practice. Basingstoke: Palgrave. Dorling, D. (2009). Unemployment and health: Health benefits vary according to the method of reducing unemployment. BMJ, 338, b829. Hämtad från MJ_2009_authors_version.pdf Dowsett, G. W., , H., Ventuneac, A. (2008). Taking it like a man: Masculinity and barebacking online. Sexualities, vol. 11 (1–2), s. 121–141. Eagly, A.H. & Crowley, M. (1986). Gender and helping behavior : a meta-analytic review of the social psychological literature. Psychological bulletin, vol. 100(3): 283–308. (2005). Hur män som sjuksköterskor formar sin identitet. Emslie, C., Ridge, D., Ziebland, S. & Hunt, K. (2006). Men's accounts of depression: Reconstructing or resisting hegemonic masculinity? Social science & medicine, vol. 62, s. 2246–2257. , (2002). Den diplomatiska punkten – maskulinitet som kroppsligt identitetsskapande projekt i svensk sjuksköterske- utbildning. Fangen, K. (2010). Social exclusion and inclusion of young immigrants. Presentation of an analytical framework. , 18(2), 133–156. (1999) Sex i : om sexuallivet i . (1996). Alkohol- och narkotikautvecklingen i . : , Rapport 96. (2013). Framtida utmaningar för samman- hållning och rättvisa. Fraser, N. & , L. (1994). "Dependency" demystified : inscriptions of power in a keyword of the welfare state. Social politics, vol. 1(1): 4–31. (1994). Riding the donkey backwards: Men as the unacceptable victims of marital violence. Studies, vol.3(2): 137–159. (2012). Masculinity and homicide-suicide. International journal of law, crime and , vol. 40, s. 133–151. (1987). Gender and Homelessness. Social Work, vol. 32(4): 312–316. Hammarén, N. (2008). Förorten i huvudet - unga män om kön och sexualitet i det nya . (2008). Medellivslängd, dödlighet, sjuklighet och hälsovanor – ett maskulinitetsperspektiv. i , A. & Hensing, G. (red.). Folkhälsofrågor ur ett genusperspektiv. Arbetsmarknad, maskuliniteter, medikalisering och könsrelaterat våld. (2008). Varför behövs ett genusperspektiv inom folkhälsoområdet? Socialmedicinsk tidskrift, vol. 85(3): 196–203. Hearn, J. & , A. (2006). Collateral damage: Mens domestic violence to women seen through mens relations with men. Probation journal, vol. 53(1): 165–188. (2008). Speaking about the unspeakable: Sexually abused men striving toward language. American journal of mens health, vol. 2(1): 25–36. Herz, M. (2012a). Från ideal till ideologi – Konstruktioner av kön och etnicitet inom . Herz, M. (2012b) (red.). Kritiskt socialt arbete. Herz, M. & , T. (2011). Maskuliniteter – Kritik, tendenser, trender. Herz, M. & , C. (2012). Genusmedvetet socialt arbete. i , C.; Herz, M.; , J.; Wallroth, V. & Skillmark, M. (red.). i socialt arbete. Herz, M. & Wallroth, V. (2012). Organisation och kön. i , C.; Herz, M.; , J.; Wallroth, V. & Skillmark, M. i socialt arbete. (2001). Vulnerability and dangerousness : the construction of gender through conversation about violence. Gender & society, vol. 15(1): 83–109. (2004). Aspekter av kvinnosynen i missbruks- behandling : empiriska exempel och teoretiska funderingar. arbetsrapportserie, 1402-277X ; 14. (1984). The "normal" victim: the effects of gender stereotypes on reactions to victims. Social psychology quarterly, vol. 47(3): 270–281. (2012). Universitet och högskolor. & Lunneblad, J. (2012). Män och maskulinitet I rörelse – , utveckling och förändring. : Allmänna Arvsfonden. (1998). Den goda människan från : genus och fattigvårdspolitik i det borgerliga samhällets framväxt. Juni, S. & , M.M. (1981). Sexism and Handicapism in interpersional helping. 115: 175–181. Kalmuss, D. & Austrian, K. (2009). Real men do...real men don't: and African American men's discourses regarding sexual health care utilization. , vol.4(3): 218–230. Knutagård, H. (2007). I , K. Normer och normalitet i socialt arbete. Knutagård, H. (2009). men du har ju blivit våldtagen – om våldtagna mäns ord-löshet. : SRHR:s rapport 2009:4. (2002). Gender and social work: Research on gender differences in the treatment of clients in welfare institutions. i , C. & Stefanov, H. (red.). Gender in social work. (2004). Work and social support: Social Workers' assesments of male and female clients' problems and needs. Affilia, vol. 19: 199–210. (2005). Differences in the seriousness of problems and deservingness of help: Swedish social workers' assessments of single mothers and fathers. 35: 373–386. ; Stinson, R.; , J.; Shepard, S. & , S. (2009). A qualitative examination of masculinity, homelessness and social class among men in a transitional shelter. Psychology of men and masculinity, vol. 10(3): 131–148. , 2012 artikel om pappaledighet , , , G., Westerstrand, J. & , A-M. (2001). Mäns våld mot kvinnor i jämställda – en omfångsundersökning. an Ghaill, M. & Haywood, C. (2012). Understanding boys': Thinking through boys, masculinity and suicide. Social science & medicine, vol. 74, s. 482–489. (2005). I viljan att göra det normal. En kritisk studie av genusperspektivet i missbruksvården. ; Ditzian, J.L. & , S.P. (1975). Sex and Perception of Dependence in Helping Situation. Bulletin of , vol. 5(4): 336–338. Messerschmidt, J.W. (1993). Masculinities and crime. Critique and reconceptualization of theory. Lanham: Rowman & Littlefield Publishers, inc. Messerschmidt, J.W. (2000). lives : adolescent masculinities, the body, and violence. Messerschmidt, J.W. (2004). Flesh & blood. Adolescent gender diversity and violence. Midré, G. (1990). Bot, Bedring eller Bröd. Om bedömning och behandling a social nöd fra reformasjonen til folketrygde. Myndigheten för skolutveckling (2005). Hela livet – med sex- och samlevnadsundervisning. : Myndigheten för skol- utveckling. , , , Winkvist A, Ohman A. (2006). Parental share in public and domestic spheres: a population study on gender equality, death, and sickness. 60(7):616-20. Möller-Leimkühler, A. (2002). Barriers to help-seeking by men: a review of sociocutural and clinical literature with particular reference to depression. 71: 1–9. NCK (2009). Våld i Samkönade Relationer – en kunskaps- och forskningsöversikt. : Nationellt centrum för kvinnofrid. Newburn, T. & , E.A. (1994). When Men are Victims: the Failure of Victimology. I Newburn, T. & , E.A. Just Boys Doing Business? Men, Masculinities and Crime. NIKK (2008). Tema Nord 2008:604. (2009). Könsmakt eller häxjakt? Antagonistiska före- ställningar om mäns våld mot kvinnor. (2005). Jämställdhetens spjutspets: Manliga arbets- tagare i kvinnoyrken, jämställdhet, maskulinitet, femininitet och heteronormativitet. & , L-E. (2006). Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden. I de los , P. (red.). Om välfärens gränser och det villkorade medborgarskapet. (2011). Managing the dilemma: occupational culture and identity among prison officers. Oliffe, J. (2009). Health behaviors, prostate cancer, and masculinities. Men and Masculinities, vol. 11 (3), s. 346–366. Orme, J. (2003). It's feminist because I say so! Feminism, social work and critical practice. Qualitative Social Work, vol. 2(2): 131–153. (2009). Återfall i brott bland ungdomar dömda till fängelse respektive sluten ungdomsvård. (2009). From young to adult: Public health consequences of unemployment from a gender perspective. de los , P.; , I. & Mulinari, D. (2005). Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala . (2005). Plats för hemlösa. I , T. Speglingar av rum. Om könskodade platser och sammanhang. Roxell, L. (2007). Fångar i ett nätverk? Fängelser, interaktioner och medbrottlingsskap. Kriminologiska institutionens avhandlingsserie nr. Rying, M. (1998). Dödligt våld och försök till mord eller dråp. I , J. (red.). Brottsutvecklingen i –1997. BRÅ- rapport 1998:2. Salminen, S. & Glad, T. (2001). The role of gender in helping behaviour. 132(1): 131–133. (1998). Fattigdomens besvärjelser: Visionära ideal och vardagliga realiteter i socialt arbete. : Historiska Media. (2008). Våldet mot kvinnor är en del av ett större våld. , hämtad från 7s457_461.pdf. SCB (1990). Familjebildning och familjeupplösning . SCB (1997). Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975–1995. SCB (2011). Livslängden i 2001-2010. Livslängdstabeller för riket och länen. Demografiska rapporter 2011:2. SCB (2012a). På tal om kvinnor och män - Lathund om jämställdhet 2012. SCB (2012). framtida befolkning 2012–2060. Demografiska rapporter 2012:2. SCB (2013). Arbetskraftsundersökningarna () 2012. Statistiska meddelanden AM 12 . Seidler, V.J. (1992). Seidler, V.J. (2006). Men, culture, bodies, power, sex and love. (1996). Olika vård på lika villkor. Utredande om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvård. (2000). Välfärd, ofärd och ojämlikhet. (1997). Social Rapport 1997. (2006). (2006b). Barn och unga i . Utreda, planera och följa upp beslutade insatser. (2007). Kännedom om prostitution . Bilaga 7 SOU 2014:6 (2009). (2010). Hemlöshet – många ansikten, mångas ansvar. Genomförande av regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden –2009. (2012). Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2011. (2012b). Hemlöshet och utestängning från bostads- marknaden – omfattning och karaktär. (2013a). Brottsofferstatistik – förslag till statistik- utveckling inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. (2013b). Läkemedel – Statistik för . SOU (1995:15). SOU (2004:71). Sexuell exploatering av barn i . SOU (2010: 15). Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. SOU (2011:35). Bättre insatser vid missbruk och beroende. SOU (2013:19). Mera glädje för pengarna. (2011). Ekonomiska och sociala förutsätt- ningar. Kunskapsunderlag för Folkhälsopolitisk rapport . Stoppe, G.; Sandholzer, H.; Huppertz, C.; , H. & Staedt, J. (1999). Gender differences in the recognition of depression in old age. Maturitas, vol. 32: 205–212. Sundaram, V.; , K.; , B. & , P. (2004). Physical violence, self-rated health and morbidity: is gender significant for victimization? Journal of epidemiology and community health, vol. 58: 65–70. & , L. (2004). – kommer de anhöriga vilja, kunna, orka ställa upp för de äldre ? & Farrall, S. (2005). Gender, Socially desirable responding and the fear of crime. 45: 212–224. , L.; , J. & Jegermalm, M. (2010). Svenskarnas engagemang är större . Insatser i och utanför förenings- livet. Rapport till 2010. (2006). Socialt arbete med brottsoffer. Sympati, empati och organisering. Tricker, R.; Casaburi, R.; Storer, T. W.; Clevenger, B.; , N.; Shirazi, A. & , S. (1996). The effect of supraphysiological doses of testosterone on angry behaviour in healthy eugonadal men. A clinical research center study. Journal of clinical endocrinology & metabolism, vol. 81: 3754–3758. (2009). Unga om sex och internet. Waitzkin, H. (1991). The politics of encounter. How patients and doctors deal with social problems. (2010). sexual victimization: Examining mens experiences of rape and sexual assault. Men and Masculinities, vol. 12 (3), s. 275–298. (2002). Social and political aspects of mens health. Health: An interdisciplinary Journal for the Social Study of Health, Illness and Medicine, vol. 6 (3), s. 267–285. M. m.fl. (2007). effective programs to improve mens health. Health, vol. 1 (4), s. 294–306. (1993). Learning to labour: How working class kids get working class jobs. Zufferey, C. (2009). Making Gender Visible: Social Work Responses to Homelessness. Affilia, vol. 24(4):382–393. Män, våld och jämställdhet är docent i socialt arbete och verksam vid och . Hans forskningsintressen rör främst maskulinitet, mäns våld mot kvinnor och föräldraskap. Han är redaktör för : for Masculinity Studies och för antologin män. Maskulinitet, norm- skapande och jämställdhet (2012, med ). Bilaga 8 SOU 2014:6 Perspektiv på män, maskulinitet och våld............................. Våldets utveckling och omfång ............................................. Våldets könade karaktär ............................................. Ungdomar och våld..................................................... Våld mot andra män ............................................................... Våld och homosocialitet ............................................. Mobbning och trakasserier ......................................... Män som våldsoffer – att hantera offerstatus............ Våld mot kvinnor och barn.................................................... Kvinnomisshandlare och våldtäktsmän ..................... Förmodad och reell respons ....................................... Jämställdhet och våld ............................................................. Jämställdhet minskar våld........................................... Jämställt våld?.............................................................. Jämställdhet och strukturellt våld .............................. Rapporten diskuterar relationen mellan män och våld utifrån tillgänglig – primärt svensk – forskning. Syftet är att undersöka hur olika former av våld påverkar män som offer och förövare, samt genusnormers betydelse för mäns våldsutövande. Fokus ligger på män och maskulinitet i relation till olika former av våld. Vidare är syftet att undersöka relationen mellan våld och jämställdhet, att beskriva i vilken utsträckning män är förövare och offer för våld samt vilka möjliga insatser som finns för att bekämpa våld. Rapporten redovisar förklaringsmodeller som grundar sig i individens socialisation och lärande samt övergripande sociala och kulturella maktrelationer, särskilt ur ett maskulinitetsperspektiv. En genomgång av tillgänglig kriminalstatistik och brottsoffer- undersökningar visar på att män är i en överväldigande majoritet vad gäller personer misstänkta för olika former av våldsbrott. Män är också ofta offer för våldsbrott, framför allt våld utövat av en okänd person på allmän plats. Kvinnor utsätts för våld i bostaden och i skolan eller på arbetsplatsen i högre utsträckning än män. Våld i bostaden utgörs framför allt av våld i nära relationer, men också våld mot barn. Det finns också skillnader mellan män. Det är framför allt unga män som är överrepresenterade som förövare och offer. Denna andel minskar sedan med ålder. Män med utländsk bakgrund är också överrepresenterade som offer och förövare av våldsbrott, även om helsvenska män står för de allra flesta vålds- brott. Överrepresentationen är främst kopplad till socioeko- nomiska faktorer. Utifrån svensk kvalitativ forskning om män och våld ges en för- djupad förståelse kring genusnormers betydelse för män som utövare och offer för våld i en rad olika områden. Tillgänglig forsk- ning visar på att mäns våld på ett generellt plan ses som moraliskt problematiskt, men också som något relativt accepterat. I attityd- studier med unga beskrivs killars våld som normalt och våld kopplas primärt ihop med män och manlighet. Ungdomsbråk ses som syno- nymt med killars våld. Detta våld utförs inför tjejer där killar för- söker framstå som stora, starka och oövervinnerliga riktiga män. Våld antas vara något som ger killar hög status och något de gärna framhäver och skryter om. Mäns våldsanvändande omgärdas av en rad uttalade och outtalade kulturella regler. Medan det oftast är accepterat att slå andra män fördöms oftast våld mot kvinnor och barn. synliggörs bland annat i kriminellas hederskodex där personer med överordnade maktpositioner (dvs. män) inte anses få utöva våld mot dem med lägre positioner (t.ex. kvinnor och barn), men där det är legitimt att utöva våld mot personer i samma maktposition (t.ex. män). Våld mot kvinnor blir utifrån detta ett illegitimt inslag i maskulinitetsgörandet, medan män som slår andra, onda män snarare står på det godas sida i sitt försvarande av kvinnor. Trots ett allmänt fördömande finns det ett visst förhandlings- utrymme om när våld mot kvinnor anses godtagbart och inte. Om relationen förstås som symmetrisk eller kvinnan är hysterisk blir våld i viss mån godtagbart. Ett annat sätt att förklara varför män kan fortgå med sitt våld är att de inte uppfattar sina handlingar som våld. Endast om mannen använt sig av grovt våld och skadat kvinnan svårt ses det hela som misshandel. Det är först när händelserna sätts i sitt sammanhang, som våldsutövande män börjar se sina handlingar som våld eller misshandel. Det faktum att misshandel ses som moraliskt förkastligt påverkar våldsutövande mäns relation till sitt våld. De skäms över vad de gjort och de är därför försiktiga med att berätta om sina handlingar för andra eftersom de förväntar sig att människor runt omkring dem kommer att kritisera dem och ta avstånd från dem som personer. Våldsutövande män bemöts dock inte av den negativa respons de förväntat sig, utan snarare av viss förståelse för sina handlingar. Detta hör nära samman med de sätt männen presenterar sitt våld. Genom att omdefiniera och kontext- ualisera våldet tonas allvaret och omfattningen på våldet ned och nätverkets uppmärksamhet riktas mot annat, som exempelvis separa- tionen, mannens depression eller kvinnas problematiska karaktär. Våld används ofta för att hantera relationer mellan män, det har en homosocial funktion. Våld och tal om våld mot andra män är något män samsas kring och som kan utgöra en resurs för att såväl få högre status som att skapa sociala band till andra män. Inom exempelvis huligankulturen ser firmamedlemmar sig själva som försvarare av en traditionell maskulinitet och värdesätter tuffhet, hårdhet och fysisk styrka. Huligankulturen handlar till stor del om grupp- lojalitet, brödraskap, statushierarkier och att offra sig själv för ett högre mål – ofta genom att utöva våld mot andra firmor. Våld kan också vara ett sätt att skapa samhörighet bland killar i skolan. Detta görs inte sällan i form av hårdhänta klappar, lättare knytnävsslag, knuffar och hot som ofta är framförda ironiskt eller skämtsamt. Denna typ av våld bekräftar vänskapsband mellan pojkar i hög- statusgrupper. Men våld och aggressioner kan också användas i mobbningssyfte, mot killar och tjejer med låg status. Våld och aggressioner i skolan hjälper killar att skapa sig själva som tuffa, vilket ses som en central komponent i maskulinitetsnormer bland elever, medan att vara trevlig ses som en feminin egenskap. Medan utövandet av våld ofta kan ge högre maskulin status riskerar våldsofferskap att underminera maskulin identitet. Detta eftersom ideala offer ses som passiva, maktlösa och svaga. Män som utsatts för överfallsvåld hanterar detta dilemma genom att framställa sig själva som offervärda. De beskriver våldet de utsatts för som annorlunda än normalt våld genom att nedtona sina skador som de motstår andras uttryck för sympati. Rapporten diskuterar även hatbrott, vilka till störst del utförs av unga män. Unga upp till är i större utsträckning utsatta för hatbrott än äldre åldersgrupper. Merparten av hatbrott har rasistiska eller främlingsfientliga företecken. Rasistiska trakasserier har ett samband med föreställningar kring maskulinitet. Exempelvis uppger unga, svarta män att de ofta misstänkliggörs för brottsligt, farligt eller våldsamt beteende. På liknande sätt beskrivs invandrarkillar återkommande som mer våldsamma än svenskar. Deras våld och brottslighet anses grövre, de ses som stökiga, oförmögna att följa regler och i behov av att lära sig hur det är att leva i ett demokratiskt land.