sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — I den europeiska digi- tala agendan fokuseras det i första hand på anslutningar som klarar av minst /s nedströms, och senare, i likhet med det svenska bredbandsmålet, nedströms hastighet på Mbit/s. Andelen av de svenska bredbandsabonnemangen som har en annonserad hastighet på Mbit/s uppgick till . toppar den europeiska rankningen med viss marginal för den här indikatorn, före och . Ser vi till andelen hushåll som har möjlighet att abonnera på bredband med en hastighet på Mbit/s nedströms, ökade andelen i från . Det placerar på 22:a plats i i en rankning som toppas av , och . I finns fiberanslutningar till hemmen i större utsträckning jämfört med övriga . Det gör att ser ut att ligga något efter när man tittar på indikatorn för /s medan vi rankar högst när det gäller hur stor andel av bredbands- abonnemangen som har en annonserad hastighet på Mbit/s. var det av hushållen som valt att skaffa sig någon form av bredbandsabonnemang enligt () individundersökning. Det är en siffra som ökat stadigt men som har stagnerat . Internationellt sett placerar det på en andra plats efter i den euro- peiska rankningen. På företagssidan ligger längre ned i rank- ningen med en 15:e plats. Här är dock marginalerna upp till toppen mycket små då av företagen med fler än 10 anställda uppger att de har någon form av bredbandsanslutning. Den digitala agendans sakområden Mätningar på Bredbandskollen visar att den faktiska genomsnitts- hastigheten för fast bredband ökar. Den genomsnittliga hastig- heten för fast bredband var på Bredbandskollen /s. Det är en ökning med /s jämfört med och mer än en fördubbling jämfört med då den genomsnitt- liga hastigheten var /s16. Andelen kommuner som uppdaterat sin bredbandsstrategi eller motsvarande har ökat från 2011 till minst 34 pro- cent , vilket visar på en positiv utveckling även på kom- munal nivå. Sammantaget står sig relativt bra internationellt även om skillnader i teknikutbyggnad gör att vi just nu har något lägre täck- ning av bredbandsabonnemang med kapacitet om minst /s. Med en stor andel av befolkningen i som är internetanvändare, så får vi också en relativt hög användning av bredbandsinfrastrukt- uren, mätt i hur stor andel som köper bredbandsabonnemang. 16 PTS (2013). Promemoria: Indikatorer i uppföljningen av regeringens bredbandsstrategi. Bilaga 2 till rapporten av regeringens bredbandsstrategi. Den digitala agendans sakområden Ambitionen för sakområdet är att ska förbli en stark it-nation som använder digitaliseringens möjligheter för en positiv inverkan på samhällsutvecklingen. Meningen är att digital information och digi- tala verktyg ska användas i ökad omfattning för att ha en positiv inverkan på forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Det framgår av de mätningar som finns att tillgå att utvecklingen inom it-branschen har saktat ned . Nivån på export av varor relaterade till it ökade dock från till . Därefter skedde det första trendbrottet med en återgång ned till 2012, med ett undantag då nivån uppgick till . Den totala nivån av offentliga investeringar i forskning och innovation inom ICT, som andel av de totala investeringarna i forskning och innovation, har ökat från 2004 till 13 pro- cent 2011. Det placerar oss på en tredje plats i efter och . har ökat kraftigt på det här området och gått från . Den digitala agendans sakområden Enligt Global Innovation Index ligger på en andra plats efter när det gäller innovation generellt. De delar vi valt ut som indikatorer för att avspegla it-området visar också på att är framgångsrikt. Den digitala agendans sakområden Ambitionen för sakområdet är att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Indikatorerna inom sakområdet riktar sig mot såväl myndigheter som företag. Båda sektorerna analyseras inom ramen för indikatorer som rör it och miljö, där både det interna arbetet med exempelvis användning av e-post istället för fysiska utskick samt virtuella möten för att undvika resande analyseras. Mätningen av indikatorerna för myndigheter respektive företag är snarlika. Inga av de valda indika- torerna har internationellt jämförbara resultat. För myndigheter används E-delegationens uppföljning av e-förvaltning och för före- Den digitala agendans sakområden tag () studie Företagens användning av it. Av mätningarna framgår att såväl myndigheter som företag arbetar aktivt för att minska resandet med hjälp av it genom att exempelvis använda sig av virtuella möten. arbetade av myndigheterna och av företagen med resfria möten med hjälp av it, vilket successivt ökat . arbetade av myndigheterna i stor utsträckning med att ställa miljökrav på sina leverantörer. För företagens del har detta krav ökat från 2012 för att ligga på 2013. En större ökning blev utifrån mätning- arna synlig gällande andelen företag som har en miljöpolicy eller liknande som innebär att företaget tar hänsyn till energiförbruk- ningen vid val av system och hårdvara. med sådan policy har ökat från 2013. var det av myndigheterna som i hög grad arbetade med effektivisering av it-drift. Denna siffra har ökat till 2013. För företagens del har samtliga indikatorer som följts upp inne- burit en gradvis ökning inom området it och miljö. Siffrorna visar att fler företag tycks anpassa system och arbetssätt efter ett mer Den digitala agendans sakområden miljöanpassat förhållningssätt även om utvecklingstakten varierar för de olika indikatorerna. En bedömning av sakområdets utveckling i förhållande till det it-politiska målet är svår att göra utan tillgång till internationellt jäm- förbara indikatorer. Ambitionen för sakområdet är att jämställdheten inom it-området ska öka kraftigt. I den digitala agendan delas jämställdhet inom it- området in i två delar. Den ena delen handlar om att jämna ut köns- fördelningen dels bland yrkesverksamma inom it-området, dels inom it-relaterade utbildningar inom universitet och högskola. Den andra handlar om att öka intresset för it och it-relaterade yrken bland kvinnor samt att redan i öka intresset bland unga kvinnor för teknik, matematik och naturvetenskapliga ämnen. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Andelen kvinnor sysselsatta inom it-branschen har ökat från till . Den digitala agendans sakområden när det gäller kvinnor på ledande positioner inom it-bolag har följt samma utveckling och inte rört sig mycket . Den standardvägda löneskillnaden mellan män och kvinnor har legat relativt . Kvinnor tjänar cirka 94 pro- cent av vad männen tjänar. utgör den en ökning vilket gör att it-branschen 2010 hade ungefär samma skillnad som övriga arbetsmarknaden. Den enda av indikatorerna som visar på en tydligt positiv utveckling är andelen kvinnliga representanter i styrelser för svenska börs- noterade it-företag. Här har det skett en ökning från 2012. Även om rörelserna fortfarande inte är stora, så finns en tydlig till- växt av andelen kvinnor bland nybörjarstudenter inom it-relaterade utbildningar på högskola och universitet. då andelen kvinnor var till 2010 då motsvarande siffra var 23 pro- cent. Andelen kvinnliga sökande till tekniskt program på gymnasiet var . I studien och Internet finns ett par frågor om intres- set för nya tekniska saker för att få en bild av hur det ser ut i hela befolkningen. Av de som uppgav ett tydligt intresse 2012 utgjorde Den digitala agendans sakområden Även här ser vi en viss positiv rörelse även om det går sakta då motsvarande siffra 2009 var . Vi har inga jämförelser mot andra länder, och utan resultat att relatera till är det svårt att avgöra hur bra eller dåliga dessa värden egentligen är. Det är ändå tydligt att andelen kvinnor inom it-bran- schen och it-relaterade yrken är låg, och att tillväxttakten varit låg . I den digitala agendan fastslås att friheten och säkerheten på nätet är några av de stora globala framtidsfrågorna då de direkt berör grundläggande frågor om frihet och mänskliga rättigheter. Svensk utrikespolitik är i flera sammanhang relaterad till arbetet med att främja frihet på nätet. I flera länder finns en utpräglad nätcensur och man försöker hindra informationsspridning. Det hindrar oppo- sitionsrörelsers möjligheter att kommunicera med omvärlden genom att mobiltrafik och nätanvändning störs eller stängs ned. Det före- kommer också att man försöker att spåra regimkritiker på nätet i syfte att kontrollera utbyte av åsikter, vilket resulterat i att människor sitter fängslade i olika länder. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Sakområdet syftar främst till att stärka den utrikespolitik driver för att påverka internationella aktörer i frågor som rör yttrandefrihet och andra mänskliga rättigheter. Vi har inte identifi- erat några lämpliga indikatorer som visar på utvecklingen i detta arbete. Det finns några initiativ som tittar på hur frågorna utvecklas Den digitala agendans sakområden i världen men det är svårt att hitta indikatorer som mäter påverkan på den totala utvecklingen i världen. I undersökningen Svenskarna och Internet finns frågor som indikerar hur svenska befolkningen upplever sin frihet på nätet. Det är frågor om upplevd oro, men även oro för övervakning från statens sida och från företags sida. I de senaste siffrorna är det av befolkningen som anger att de upplever en oro över att regeringen ska kolla vad de gör på internet. Det är en tydlig ökning när gav samma svar. Det upplevs en något större oro för att företag kontrollerar vad man gör och även här syns en likartad uppåtgående trend . I den digitala agendan framhävs vikten av att främja kreativitet och innovation och att det därför ska vara enkelt att sluta avtal om upphovsrätt i den digitala miljön. Det finns en målsättning om att förbättra förutsättningarna för dem som vill få tillgång till kreativt innehåll som upphovsrätten värnas. En viktig fördel med den digitala tekniken och användningen av internet är att den ger fler människor och företag möjlighet att skapa och sprida resultaten av Den digitala agendans sakområden innebär det att företag ökar sina chanser att kunna utveckla och distribuera sitt kreativa innehåll. För privat- personer innebär det större möjligheter att få tillgång till elektronisk media i betydligt större omfattning . Bedömningen inom den digitala agendan är att det finns goda förutsättningar för att upphovsmän, leverantörer av tjänster och material och slutanvändare ska kunna dra fördel av digitaliseringen. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. I report finns en indikator som bedömer skyddet av immateriella rättigheter i olika länder. hamnar på 16:e plats i rank- ningen. Det är ett tapp i placeringar då vi låg på första plats. Ett högt betyg på indikatorn behöver inte nödvändigtvis visa på en positiv utveckling i linje med de avsikter som uttrycks i den digitala agendan. Överlag har det skett en relativt snabb utveckling när det gäller individers användning av digital media. Den digitala försäljningen av musik har genomgått en stabil ökning. var den digitala andelen av försäljningen och hade denna andel ökat till för att 2013 uppgå till . Den digitala agendans sakområden Användningen av fildelningstjänster har legat stabilt på medan antalet anmälda brott mot upphovsrätten genom fildelning har ökat från 19 stycken 2010 till 40 stycken 2012. Enligt Business Software Alliance17 så utgörs av programvaran i av olicensierad sådan. Det är en andel som legat . Det gör att har sjunde lägsta andelen piratkopierad programvara enligt kartläggningen. Återigen finns få indikatorer som ger en uppfattning om hur väl ligger till när det gäller upphovsrätt för att främja digitali- sering. Vi ligger relativt bra till mot andra länder när uppskattar andelen olicensierad mjukvara och på 16:e plats vad gäller bedömningen av vårt immateriella skydd, även om det är en bredare fråga. Det pekar på att inte är främst eller att vi ligger bland de främsta i världen. Trots det kan vi tydligt se hur musikbranschen snabbt ställer om till en affärsmodell baserat på en digital miljö. 17 () är en intresseorganisation som arbetar på uppdrag av programvaruindustrin och dess maskinvarupartners i första hand i frågor om immaterialrätt. Den digitala agendans sakområden 3.1.22It för global utveckling Ambitionen för sakområdet är att användning av it i biståndet ska bidra till fattigdomsminskning, demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. En effektiv fattigdomsbekämpning främjas av en öppenhet i biståndets genomförande. Inom sakområdet är indikatorerna främst inriktade på (). En av de strategiska utmaningarna för sakområdet är informa- tions- och kommunikationsteknik för utveckling (ICT4D). För att kunna öka effektiviseringen i arbetet med ICT4D krävs således en ökad samverkan med fler och nya aktörer. Genom att arbeta för att biståndsinformation i större utsträckning ska göras tillgänglig digitalt finns förhoppningar om att främja öppenhet. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. SIDA ingår i International Aid Transparancy Initiative som pre- senterar Aid Transparency Index. ligger SIDA på en nionde plats när det gäller öppenheten i sin verksamhet om det svenska biståndet. Med av 100 möjliga ligger SIDA bra till i rankningen. Det finns ingen enhetlig statistik över antalet projekt med stark ICT4D anknytning. uppgick antalet uppskatt- ningsvis till 11 projekt för delområdet ENICT som enligt SIDA har en stark it-koppling. För de övriga projekten saknas det i dags- läget statistik. Det sammanlagda biståndet som gått till projekt som har en stark ICT4D-anknytning var . är bra på att publicera information om vårt bistånd och rankingen i Aid Transparency Index visar på det. Även om det finns mer att göra kan vi konstatera att vi ligger högt upp i rank- ningen. Den digitala agendans sakområden 3.2Uppföljning av insatser i den digitala agendan Som en del av uppdraget att analysera utvecklingen inom den digi- tala agendans 22 sakområden följer vi även upp insatserna som listas där. Vi redovisar de övergripande bedömningarna och slutsatserna. Samtliga insatsers status och närmare beskrivning redovisas på webb- platsen . I vårt första delbetänkande noterade vi, baserat på en genom- gång av fem av agendans 22 sakområden, att insatserna är breda och övergripande. I flera fall är de av karaktären åtgärdsområden eller avsiktsförklaringar under vilka flera mer kon- kreta insatser skulle kunna inrymmas. En konsekvens är att åtskilliga insatser är pågående där någon egentlig slutpunkt inte går att fast- ställa. Ur uppföljningshänseende blir allt detta problematiskt. En ytterligare notering vi gör är att insatser kan vara avslutade i strikt mening men där utkomsten är att, till exempel, en utredning till- sätts. Om utredningens förslag genomförs eller inte kan då vara av större intresse för genomförandet av den digitala agendan. Att systematiskt följa upp vad som händer eller har hänt med eventu- ella förslag från utredningar inom så många sakområden bedömer vi inte som praktiskt möjligt. Arbetet med att följa upp agendans samtliga insatser har genom- förts med hänsyn tagen till den problematik som vi berör i före- gående stycke. Det innebär att uppföljningen har gjorts på en över- gripande nivå. Fokus ligger på om insatser är pågående, klara eller ännu inte påbörjade. I de fall det är relevant och möjligt har vi identi- fierat en insats start- och slutår. Vi har även eftersträvat att klassificera insatserna i olika typer för att få en bild av deras karaktär. Som exempel kan nämnas att vi eftersträvat att få en bild av om en insats innebär att medel avsätts, en regeländring av något slag har beslutats eller att en myndighet fått i uppdrag att hantera en viss frågas utveckling. Den digitala agendan för beslutades . Vi har i arbetet sett ett behov av att komplettera även med insatser som initierats efter det att agendan antogs. Vi har fokuserat på i första hand offentliga insatser på nationell nivå som kan bedömas vara av strategisk vikt för ett sakområdes utveckling. I det följande avsnittet, där vi kortfattat och övergripande kom- menterar resultatet av uppföljningen, inkluderas inte de nya insatser Den digitala agendans sakområden som vi har identifierat. En viktig orsak är att vi ser att uppfölj- ningsarbetet i första hand bör kopplas till den digitala agendan så som den är beslutad av regeringen. De insatser som vi identifierar därutöver är i första hand avsedda att ge en mer aktuell bild över aktivitetsnivån inom de olika sakområdena. En sådan bild kan utgöra stöd för olika former av överväganden i vårt fortsatta arbete. Vi bedömer att genomförandet av insatserna i den digitala agendan går enligt plan. Ett stort antal insatser är avslutade. Många pågår där det inte är möjligt att sätta något beräknat slutdatum eftersom insatserna är utformade som löpande verksamhet hos myndighet eller inom . Av runt 170 identifierade insatser är det endast en handfull som ännu inte påbörjats. Endast i ett enda fall har vi identifierat en insats som har avbrutits. Den återfinns inom sakområdet Skola och undervisning och handlar om it-baserade prov i svenskundervis- ningen för invandrare (sfi). Ett relativt stort antal insatser kommer att avslutas . Det här är delvis ett resultat av att många av insatserna redan var beslutade och påbörjade i samband med att den digitala agendan offentliggjordes av regeringen. Vi upplever därför agendan som tidsmässigt baktung. I ett antal fall ser vi till exempel att insatser som beskrivs i agendan påbörjades före tidpunkten före agendans beslutande. Det är viktigt att poängtera i sammanhanget att vi inte inom ramen för vårt uppdrag har möjlighet eller resurser att systematiskt bedöma insatsernas enskilda bidrag till att uppnå det övergripande målet för it-politiken. Insatsernas fördelning på sakområden Det finns en relativt stor variation mellan agendans sakområden avseende antalet insatser. Vi vill betona att detta förhållande inte bör tolkas allt för långtgående, men bilden kan ge en viss fingervis- ning om agendans fokus. Den digitala agendans sakområden De sakområden med flest insatser i den digitala agendan är Entreprenörskap och företagsutveckling, Tillgång till kultur, Vård och omsorg, Digitalt innanförskap samt Bredband. Lägst antal insatser i agendan har sakområdena Demokrati, E- tjänster och information som grund för innovativa tjänster, Digital kompetens, Upphovsrätt och Frihet på nätet. Den schematiska bild som framträder stämmer förhållandevis väl överens med den bild över aktivitetsnivån inom de olika sak- områdena som har framträtt under vårt uppföljningsarbete. Fram- förallt i fallet med sakområdena med lägst antal insatser finns i vissa fall skäl till en försiktig tolkning. Vi noterar att inom sakområdet E-tjänster och information som grund för innovativa tjänster finns endast tre insatser upptagna i den digitala agendan. Två av dessa är mer att betrakta som avsiktsförklaringar. Det vill säga regeringen ger utryck för en önskad inriktning eller utveckling utan att när- mare ange på vilket sätt detta ska uppnås. Kvar blir E-delegationens uppdrag att inom ramen för deras verksamhet främja möjligheterna att vidareutnyttja offentlig information som pågår. kan vi konstatera att en rad insatser har tillkommit på området efter det att den digitala agendan lanserades. Vår bedömning är att sakområdet har ett relativt stort fokus. Frihet på nätet är ett sakområde som skiljer sig från övriga sak- områden. I mångt och mycket handlar det om ett fortlöpande och utåtriktat arbete med att få gehör för svenska ståndpunkter inom ramen för internationella fora av olika slag, och mindre om att ska utnyttja digitaliseringens möjligheter på bästa sätt genom kon- kreta insatser. För de sakområden med relativt sett många insatser ser vi fram- för allt skäl att kommentera Entreprenörskap och företagsutveck- ling. Här bör noteras att området innehåller flera insatser av mer allmän näringspolitisk karaktär med förhållandevis svag koppling till målet att kunna dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det finns slutligen också skäl att kort kommentera sakområdet Offentlig förvaltning som i första hand handlar om e-förvaltnings- relaterade insatser. I den digitala agendan är antalet begränsat. Av insatserna som redovisas är två av karaktären avsiktsförklaring som mer beskriver en önskad inriktning där det inte är möjligt att sätta någon genomförandestatus. Övriga insatser rör större organisa- toriska frågor av strategisk vikt såsom bildandet av E-delegationen, och Statens servicecenter. Inom sakområdet pågår en rad insatser främst inom ramen för e-förvaltnings- Den digitala agendans sakområden Merparten av dessa finns inte upptagna i den digitala agendan. Strategier inom de olika sakområdena I uppföljningen av insatserna i den digitala agendan har vi identifierat tio stycken sakområden inom vilka någon form av strategi finns framtagen som bedöms särskilt relevant ur den digitala agendans perspektiv. I tabellen nedan listas de sakområden inom vilka vi har identifierat strategier. Vi bedömer att inom de sakområden som har strategier är förut- sättningarna goda för att aktörer aktivt förhåller sig till en sakfrågas 18 Med medborgaren i centrum. Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsför- valtning (N2012/6402/ITP). Den digitala agendans sakområden utveckling och de insatser som kan vara nödvändiga att vidta för att åstadkomma en positiv utveckling. Insatserna i agendan har minskande betydelse för fortsatt arbete Den digitala agendan som dokument är, med utgångspunkt i insats- erna, av mindre intresse för att förstå både vad och hur regeringen vill åstadkomma digitalisering. I agendan framträder bilden av vad regeringen vill åstadkomma i termer av det övergripande it- politiska målet och en rad ambitioner för de olika sakområdena. Bilden av hur dessa ska uppnås i termer av konkreta insatser är mer fragmenterad i agendan. De aktörer vi kommer i kontakt med tycks därför ofta inte se den verksamhet man bedriver som en tydlig del av genomförandet av den digitala agendan. I flera fall jobbar man utifrån handlingsplaner och strategier som finns omnämnda i agendan men där kännedomen om de övergripande ambitionerna som de beskrivs i agendan är låg. Det behöver inte nödvändigtvis vara något problem utan kan till och med anses vara förväntat givet den digitala agendans sakområdesbredd. Den uppföljning vi har gjort av insatserna som finns upptagna i den digitala agendan ger bilden av att många redan är avslutade eller kommer att avslutas inom det närmaste ett eller två åren. Flertalet är av löpande karaktär där slutdatum inte går att bestämma. Vår sammantagna bedömning är att värdet av att även fortsättningsvis aktivt bevaka insatserna som finns omnämnda i den digitala agendan är lågt.