sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — Kostnad för utskick av inbjudan till landets samtliga 18-åringar (cirka 110 000) Med godtagande av Försvarsmaktens beräknade kostnader skulle sådana här dagar kosta för det fall 25 000 personer väljer att delta respektive för det fall 50 000 personer väljer att delta. Utslaget på kostnad per person uppgår alltså kostnaderna för i Försvarsmakten till . Denna kostnad kan jämföras med Totalförsvarets rekryterings- myndighets uppskattade kostnad om per person för att genomföra mönstring. Kostnaderna för ett mönstringsförfarande för 50 000 18-åringar skulle uppgå till . Ungefärlig kostnad om 25 000 personer kallades in att mönstra skulle uppgå till . Alternativ beräkningsmodell för kostnaderna för att anordna i Försvarsmakten I denna alternativa beräkningsmodell har jag utgått från att i Försvarsmakten genomförs på vardagar. Det kommer då inte att innebära några kostnader för OB-tillägg och övertidsersättning. I övrigt har jag använt mig av de löne- och overheadkostnader som Försvarsmakten har använt sig av. bör framhållas att för det fall de frivilliga försvarsorganisationerna och hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna engageras och deltar vid kommer personalkostnaderna att bli avsevärt lägre än de som redo- visas nedan. Jag har använt mig av samma ammunitionskostnad och driv- medelskostnad som Försvarsmakten beräknat kommer att gå åt för att förevisa sin verksamhet. Försvarsmakten har i sin beräkningsmodell uppskattat att kostnaden för förbrukningsmateriel uppgår till per person. I Försvarsmaktens specifikation av vad detta avser framgår att detta avser kostnader för att anordna med flyttbara toaletter, kartor, skyltar, avspärrningsband och kostnader för sophantering (se bi- laga 7). Enligt min bedömning är en kostnad om per person för förbrukningsmateriel väl tilltagen och alltför hög. Jag har däremot inte tillgång till närmare beräkningsunderlag för Försvarsmaktens kostnader i dessa avseenden och jag kommer därför att använda mig av den av Försvarsmakten beräknade kostnaden i beräknings- modellen nedan. Jag använder samma kostnad för planeringsmöten som Försvars- makten men vill peka på att kostnaderna för att planera sådana här dagar kan antas minska efter hand som i Försvarsmakten blir ett etablerat begrepp. Tanken med i Försvarsmakten är att det endast ska vara ett endagarsarrangemang. måste det finnas möjlighet för de som önskar delta och som bor långt ifrån närmsta förband att erbjudas någon form av boende. Det framgår inte av Försvars- maktens beräkningar hur många personer deras uppskattade logi- kostnad är baserad på eller vad det är för slags boende som ska erbjudas. Då jag bedömer att antalet personer som kommer att vara i behov av övernattning är förhållandevis få och då jag menar att i de fall det blir aktuellt bör det kunna anordnas boende på logement alternativt på vandrarhem kommer kostnaden för logi att bli avse- värt lägre än den som Försvarsmakten har räknat med. Försvarsmakten har beräknat en måltidskostnad om per person. Det framgår inte av Försvarsmaktens kalkyl hur denna kostnad har räknats fram. Jag menar däremot att denna kostnad kan hållas avsevärt lägre om sådana måltider som erbjuds rekryter erbjuds. Jag har inte tillgång till uppgifter hur mycket en måltid beräknas kosta per rekryt utan gör i min beräkning en relativt hög uppskattning av kostnaden för en rekrytmåltid. Även Försvarsmaktens beräknade reskostnad om per be- sökare menar jag är alltför högt beräknad utifrån mitt antagande att i Försvarsmakten kan göras i samarbete med skolor och att inhyrda bussar i många fall är alternativa sätt att anordna med transport. Jag menar också att kostnaden för informationsmaterial kan hållas lägre än per person vilket är den kostnad som För- svarsmakten har räknat med. Jag förutsätter vidare i beräkningen nedan att inbjudan till i Försvarsmakten skickas ut tillsammans med Totalförsvarets rekryteringsmyndighets utskick med beredskapsunderlaget. Tabell 14.2 Alternativ modell för beräkning av de årliga kostnaderna för att genomföra i Försvarsmakten Genomförande på vardagar och Försvarsmaktens står för kost, logi för de som behöver på logement och viss reskostnad. Totalkostnad (cirkakostnad utslagen per person) 25 000 deltagande personer 50 000 deltagande personer 2 500 000 () Logi på logement/vandrarhem för besökare som rest långt och som inte kan resa hem samma Måltidskostnad (rekrytmåltid) Kostnad för medskick av personlig inbjudan till 110 000 18-åringar i samband med Denna alternativa beräkningsmodell, som inte har tagit i beaktande de möjliga besparingar avseende lönekostnader som skulle kunna göras om de frivilliga försvarsorganisationerna och hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna engagerades att delta som personal- resurser samt eventuell möjlighet till lägre planerings- och förbruk- ningsmaterielkostnader, skulle alltså komma att kosta för det fall 25 000 personer väljer att delta respektive för det fall 50 000 personer väljer att delta. Utslaget på kostnad per person uppgår alltså kostnaderna för i Försvarsmakten enligt denna beräkningsmodell till . Denna kostnad kan jämföras med Totalförsvarets rekryterings- myndighets uppskattade kostnad om per person för att genomföra en mönstring. Kostnaderna för ett mönstrings- förfarande för 50 000 18-åringar skulle uppgå till . Ungefärlig kostnad om 25 000 personer kallades in att mönstra skulle uppgå till . De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att kunna genomföra måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekono- miska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. 14.4.3Information om Försvarsmakten i samband med beredskapsunderlaget Förstärkt folkförankring av försvaret. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga och samhällets krisberedskap. Marginella kostnadsökningar för Försvarsmakten och Total- försvarets rekryteringsmyndighet. Finansiering kan ske inom ramen för myndigheternas tillgäng- liga budgetramar. Jag föreslår i avsnitt 8.3.3 att Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) initialt måste samverka på ett bättre sätt. Den möjlighet som finns att på ett samordnat sätt nå ut med information till landets 18-åringar måste ske på ett samlat och kost- nadseffektivt sätt. Allmänt hållen information om Försvarsmakten inklusive hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna samt om de frivilliga försvarsorganisationerna bör enligt mitt förslag ingå i TRM:s utskick med information och beredskapsunderlaget. Försvars- makten skulle också kunna bifoga information och inbjudan till i Försvarsmakten i det gemensamma utskicket. Jag föreslår även att uppgifterna i beredskapsunderlaget ska sparas än , i stället . Detta kommer att garantera en bredare bas av personer som skulle kunna bli aktuella vid ett eventuellt återinförande av värnplikten och mön- stringsförfarandet. Detta medför positiva effekter för Försvars- maktens operativa förmåga och för samhällets krisberedskap. Förslagen i denna del innebär positiva effekter ur såväl folk- förankrings- som rekryteringssynpunkt, vilket medför ökad operativ förmåga och positiva konsekvenser för samhällets kris- beredskap. I och med att informationen skickas till alla landets 18- åringar kommer denna såväl kvinnor som män till handa. De grupper som normalt sett inte på egen hand hade sökt information om Försvarsmakten och dess verksamhet kommer på detta sätt att nås på ett effektivt sätt. Det är Försvarsmaktens uppgift att ta fram det material som ska följa med TRM:s utskick. Detta innebär initialt visst administrativt merarbete för Försvarsmakten. Vidare innebär det visst administra- tivt merarbete för TRM som ska hantera och skicka ut det material som tas fram. Däremot menar jag att effektivitetsvinster och kost- nadsbesparingar kan göras för det fall Försvarsmakten bifogar inbjudan till i Försvarsmakten med TRM:s utskick jämfört med om det görs ett separat utskick. Det merarbete och de kost- nader som detta innebär, inklusive de ökade portokostnaderna i samband med utskick, bedöms bli marginella. Kostnaderna bör därför kunna hanteras inom ramen för befintliga budgetramar. Det förhållandet att uppgifterna i beredskapsunderlaget ska sparas än förväntas inte medföra några mätbara ökade ekonomiska kostnader. Finansieringen av dessa förslag bedöms kunna ske inom ramen för myndigheternas tillgängliga budgetramar. 14.4.4Förtydligandet av myndigheters ansvar att bistå Försvarsmakten att genomföra försvarsreformen Förstärkt förankring av försvaret och genomslag av försvars- reformen inom staten och berörda myndigheter. Positiva effekter för Försvarsmaktens personalförsörjning. positiva konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga och samhällets krisberedskap. Eventuella ekonomiska konsekvenser för de myndigheter som ska samverka med Försvarsmakten. Respektive samverkande myndighets ekonomiska anslag måste justeras utefter de av regeringen satta målsättningarna. Försvarsreformen är en samhällsreform som angår hela samhället och berör ett flertal politiska områden, exempelvis arbetsmarknads, utbildnings-, bostads- och det socialpolitiska området. För att för- svarsreformen ska få bättre genomslag föreslår jag att andra be- rörda myndigheters ansvar att bistå Försvarsmakten måste förtyd- ligas i aktuella styrdokument och i respektive myndighets reg- leringsbrev. Förslaget tydliggör att den försvarsreform som riksdag och regering har beslutat om är hela samhällets ansvar och att det inte bara åligger Försvarsmakten att som ensam myndighet genom- föra reformen. Förslaget innebär även en tydlighet gentemot andra myndigheter vad som förväntas av dem och Försvarsmakten för- säkras erforderlig samverkan och stöd från de myndigheter som Försvarsmakten har och behöver ha nära samverkan med. I och med att det av styrdokument och regleringsbrev inte bara framgår vilka mål en myndighet ska uppnå avseende prestationer och effekter utan även vilka återrapporteringskrav som ställs bidrar detta förslag till att genomförandet av försvarsreformen blir mer tydliggjord och försäkrad de resurser som krävs. Förslaget innebär därmed konsekvenser i form av eventuellt nya arbetsuppgifter/områ- den att prioritera för berörda myndigheter. För Försvarsmakten innebär detta förslag ökade möjligheter att koncentrera sig på sin kärnverksamhet vilket medför ökad operativ Ökade krav på samverkan mellan myndigheter innebär även positiva effekter för samhällets krisberedskap. Det går inte att förutsäga de eventuella kostnadsökningar som detta förslag kan komma att innebära för de myndigheter som kan komma att beröras. Det måste vara upp till regeringen att från till en annan bedöma vilka insatser som krävs och från vilka myndigheter särskilda insatser behövs. Därefter måste respektive myndighet tillförsäkras de resurser som krävs för att kunna genom- föra de av regeringen satta målen. 14.4.5En ökad transparens av Försvarsmaktens verksamhet En modern folkförankring av försvaret i hela samhället. Positiva konsekvenser för Försvarsmaktens rekryteringsför- måga. positiva konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga och samhällets krisberedskap. Finansiering kan till viss del ske inom ramen för Försvars- maktens tillgängliga budgetramar. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten kan komma att behöva för att kunna genomföra förslaget måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Eftersom det militära försvaret angår hela samhället bör kost- naderna för de deltagande myndigheternas medverkan tas inom ordinarie ekonomiska ram för dessa myndigheter. Dessa ökade kostnader bedöms bli marginella och bör därför kunna han- teras med befintliga resurser och inom befintliga budget- ramar. Jag anser att Försvarsmakten måste bli mer transparent genom att bjuda in allmänheten inklusive representanter från närings- livet till förevisningar på varje förband. De frivilliga försvars- organisationerna ska erbjudas att delta i och få en roll i dessa arrangemang. Försvarsmakten ska även ta ansvar för att bjuda in det civila försvaret på olika nivåer till diskussioner och planeringar. Det militära försvaret ska ta initiativ till övningar med det civila försvaret. En ökad och synlig närvaro av Försvarsmakten i samhället bi- drar till ökad kunskap, förståelse och intresse för myndigheten och dess uppgifter. De civila arbetsgivarna ges en ökad möjlighet att se de fördelar det kan innebära med att ha personal anställd som är tjänstgörande i Försvarsmakten alternativt det meritvärde det innebär att ha tjänstgjort i Försvarsmakten. Folkförankringen av det militära försvaret och Försvarsmaktens rekryteringsförmåga kommer att påverkas positivt. innebär detta en förstärkt operativ förmåga. Ökad samverkan med det civila försvaret innebär att samhällets krisberedskap stärks. Jag anser att Försvarsmakten måste ge ut centrala planerings- direktiv för hur sådana här informationsdagar ska anordnas, sam- tidigt som det, precis som vid anordnandet av i Försvars- makten (se mitt förslag i avsnitt 8.3.2), är av vikt att respektive förband ges relativt stor handlingsfrihet avseende innehåll, metod, plats och tid för genomförandet av . Detta förslag innebär ekonomiska konsekvenser för Försvars- makten. Myndigheten genomför dock sådana här aktivi- teter på olika förband. Enligt uppgifter från förband kan kostnaden för att genomföra en sådan här informationsdag uppskattas till . Det finns alltså budget för att anordna sådana här aktiviteter . Jag har däremot inte tillgång till hur mycket resurser som är budgeterat för sådana här evenemang. I och med att jag menar att Försvarsmakten måste bli mer trans- parent och bjuda in till sådana här evenemang oftare än vad som görs kommer förslaget att innebära att mer ekonomiska och personella resurser behövs. Den ökade kostnaden för detta har jag däremot inte kunnat beräkna i och med att jag inte har haft tillgång till nuvarande budget. Finansiering av detta förslag kan alltså till viss del ske inom ramen för Försvarsmaktens tillgängliga budget. resurser som Försvarsmakten kan komma att behöva för att kunna genomföra förslaget måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska sats- ningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Eftersom det militära försvaret angår hela samhället bör kost- naderna för de deltagande myndigheternas medverkan tas inom ordinarie ekonomiska ram för dessa myndigheter. Dessa ökade kostnader bedöms bli marginella och bör därför kunna hanteras med befintliga resurser och inom befintliga budgetramar. 14.4.6Tydliggörandet av skolans ansvar att bidra till kunskap om totalförsvaret Förstärkt folkförankring av försvaret. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Samhällets krisberedskap förstärks. Grundskole- och gymnasielärare som undervisar i samhälls- kunskap kommer behöva avsätta viss arbetstid för fortbild- ning och inläsning av ämnet. Marginella ekonomiska konsekvenser. Finansiering av framtagande av undervisningsmaterial kan ske inom ramen för Försvarsmaktens, Myndigheten för samhälls- skydds och beredskaps och Försvarshögskolans tillgängliga budgetramar. Kostnader för fortbildning av samhällskunskapslärare bedöms kunna ske inom ramen för skolhuvudmännens tillgängliga budgetramar. Jag föreslår att elever i och gymnasieskolan ska få ut- bildning om begreppen säkerhetspolitik, militärt och civilt försvar i ett kunskapsområde kallat totalförsvarskunskap. Detta ska framgå av läroplan och den däri ingående kursplanen för ämnet samhällskunskap samt i ämnesplanen för det gymnasie- gemensamma ämnet samhällskunskap. Utbildningsmaterialet kan lämpligen tas fram gemensamt av Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarshögskolan. Vidare bör rådfrågas i samband med att utbildningsmaterialet tas fram. Att alla skol- och gymnasieelever får information om och ut- bildning i totalförsvarskunskap bidrar till en stärkt folkförankring av försvaret. Delar av denna information förmedlades förr till stor del genom den allmänna värnplikten och informationen och utbild- ningen var då i princip förbehållen män. Mitt förslag innebär att alla flickor och pojkar i skolåldern får samma information och bas- kunskaper om det svenska försvaret och samhällets krisberedskap. Det förhållandet att ett ytterligare obligatoriskt kunskapsområde tillförs i kursplanen respektive ämnesplanen innebär inte någon påtaglig ökad arbetsbörda för ansvariga lärare då de ämnen som är tänkta att ingå i ämnet totalförsvarskunskap finns med inom det utrymme som lärarna enligt gällande kurs- och ämnes- planer ska undervisa i inom närliggande ämnesområden. Mitt föreslag till tydliggörande innebär att skolhuvudmännen, oavsett tidigare kunskap och intresse för totalförsvarsplikten och Försvarsmaktens frågor, får ett ansvar för att lärarna i samhälls- kunskap ges möjlighet att tillgodogöra sig denna kunskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har redan tagit fram utbildningsmaterial som kan användas. De kostnader det innebär att eventuellt ta fram ytterligare relevant material bedömer jag bli marginella och dessa kostnader bör kunna hanteras inom ramen för deltagande myndigheters nuvarande anslag. Antalet lärare som undervisar i samhällskunskap och som kom- mer att behöva avsätta tid för fortbildning och inläsning av ämnet uppgår enligt officiella statistik för /14 till3: 10 047 lärare som undervisar i samhällskunskap i (flertalet i årskurs 4–9), 25 709 lärare som undervisar i samhällsorienterande ämnen i (flertalet i årskurs 1–3, där SO-ämnen ofta inte- greras), och 2 819 lärare som undervisar i samhällskunskap i gymnasieskolan. I och med att utbildade samhällskunskapslärare måste förutsättas ha grundläggande baskunskaper om det svenska sam- hället, vilket inkluderar kunskap om det svenska försvaret, bedömer jag att de fortbildningsinsatser och arbetstid som måste avsättas för utbildning och inläsning av ämnet som kan komma att krävas blir marginella. Utbildning/fortbildning bör därför kunna utföras inom ramen för lärarnas avsatta tid för utbildning, inläsning och planering av samhällskunskapslektionerna. De eventuella kostnader som sådan här fortbildning kan inne- bära för skolhuvudmännen bör kunna täckas inom ramen för nu- varande budget som är avsatt för fortbildning av respektive lärare. 3 samlar in uppgifter om lärare och deras undervisningsämnen. använde befattningskoder och det var då enklare att räkna antalet lärare av en viss kategori. Nackdelen var att befattningskoderna kombinerade ämnena svenska och SO. I och med kravet på lärarlegitimation har gått över till att räkna undervisningsämnen. Det innebär att det blir fler lärare som undervisar i respektive ämne än när antalet befatt- ningar låg till grund för statistiken. Vidare räknas all undervisning in även om ämnet endast är en liten del av vissa lärares tjänst. Lärare i de lägre årskurserna i undervisar ofta i nästan alla 16 ämnen. Utredningen har inhämtat uppgifter från över hur många fristående skolor det fanns . Enligt uppgifter fanns det 836 fristående grundskolor och 457 fristående gymnasieskolor. Dessa uppgifter avser antalet skolenheter, vilket motsvarar en rektors ansvar. Det kan alltså finnas flera skolenheter (rektorer) i samma byggnad, som i dagligt tal kallas skola. Det finns totalt 806 enskilda huvudmän som driver dessa skolor. Förstärkt folkförankring av försvaret. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Positiva konsekvenser för samhällets krisberedskap. Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. Behovet av ökade ekonomiska resurser bör utredas i särskild ordning. De frivilliga försvarsorganisationernas ungdomsverksamhet bidrar såväl till folkförankringen av försvaret som till att ungdomar ges möjligheter att lära sig mer om vad Försvarsmakten kan erbjuda i form av arbetsgivare alternativt tjänstgöringsplats för de som är intresserade av att ingå avtal med hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. I och med att vissa frivilliga försvarsorganisationer bedriver verksamhet som särskilt riktar sig mot yngre kvinnor bidrar deras verksamhet särskilt till att fler kvinnor får information om Försvarsmakten och dess verksamhet. Med ökade möjligheter för de frivilliga försvarsorganisationerna att genomföra riktade satsningar mot ungdomar ökar även samhällets krisberedskap. Jag anser därför att särskilda anslag bör ges till de frivilliga försvarsorganisationerna för att bedriva ungdoms- verksamhet. Jag föreslår vidare att de frivilliga försvarsorganisationerna ska tillhandahålla riktade frivilliga försvarsutbildningar till anställd personal i Försvarsmakten. Utbildningarna ska vara kopplade till den enskildes militära profession. Utbildningarna bör, liksom , vara uppdragsutbildningar relaterade till Försvarsmaktens behov. En väl utbildad personal innebär positiva konsekvenser för Försvars- maktens operativa förmåga. Regeringen bör avdela mer ekonomiska medel till de frivilliga försvarsorganisationerna. En ökad frivillig försvarsverksamhet inne- bär att folkförankringen stärks. Ett långsiktigt säkerställande av de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att verka leder till en möjlighet för dessa att bidra till försvaret. För att närmare kunna konkretisera vad som krävs av de fri- villiga försvarsorganisationerna måste Försvarsmakten göra en översyn av vilka behov av försvarsutbildningar som skulle kunna bli aktuella samt i vilken omfattning. Först härefter går det att bedöma de ekonomiska konsekvenserna och vilka resurser som de frivilliga försvarsorganisationerna behöver tillförsäkras för att kunna utföra nu nämnda utbildningar. Frågorna om de frivilliga försvarsorganisationernas framtida roll och de ekonomiska resurser som dessa måste erhålla bör sedan ut- redas särskilt. 14.4.8En ökad attraktionskraft för anställningen Förstärkt folkförankring av försvaret. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar och positiva konse- kvenser för Försvarsmaktens personalförsörjning. Förstärkt operativ förmåga för Försvarsmakten. De ökade lönekostnaderna ställda mot att enskilda stannar i sin anställning hos Försvarsmakten och därmed minskade behov av utbildningsinsatser innebär att förslaget kan bli kostnadsneutralt. De eventuella ökade ekonomiska resurser som Försvars- makten kan komma att behöva för att genomföra förslagen måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och regeringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska försvaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Att Försvarsmakten bedriver en ändamålsenlig verksamhet och redan tidigt i anställningsprocessen tydligt kommunicerar möjliga karriärvägar är enligt min uppfattning de viktigaste anledningarna till att GSS söker sig till och stannar kvar i sin anställning hos Försvarsmakten. Lönesättningen och löneutvecklingen ska, precis som , regleras av arbetsmarknadens parter. Jag menar att det är av vikt att ingångslönerna för gruppbefäl, soldater och sjömän kontinuerligt ses över så att de ligger i nivå med medellönen i offentlig anställ- ning för personer med motsvarande utbildning. Vidare är det min bedömning att en löneutveckling som beaktar den enskildes erfaren- het och kompetens bidrar till att gruppbefäl, soldater och sjömän väljer att stanna kvar i sin anställning i Försvarsmakten än vad som är fallet .