sou · H2B32 · 2014-01-16 00:00:00 — Tycker Du att det var lätt eller svårt att välja utförare? (5) Mycket lätt (4) Lätt (3) Varken lätt eller svårt (2) Svårt (1) Mycket svårt Vet ej, Ej svar Har Du fått information om att Du kan välja om, välja en annan utförare, om Du inte är nöjd med den som Du har ? Vet ej, Ej svar Har Du gjort omval, det vill säga valt en annan utförare av Din hemtjänst, än den du hade tidigare? Vet ej, Ej svar 65–74 år 75–84 år Blev Din hemtjänst bättre sedan Du valde om? Nej, ingen skillnad Vet ej, Ej svar Tycker Du att det är viktigt att kunna välja utförare av hemtjänst? Ja, Mycket viktigt Varken viktigt eller inte Nej, Inte viktigt Nej, Inte alls viktigt Vet ej, Ej svar Tycker Du att Din kommun ska ha kvar möjligheten att kunna välja utförare av hemtjänst? Vet ej, Ej svar Har Du möjlighet att påverka vilken hjälp och service Du får utförd av ? Ja, i huvudsak Ja, i viss mån Vet ej, Ej svar Har Du möjlighet att påverka hur Din hjälp och service utförs av ? Ja, i huvudsak Ja, i viss mån Vet ej, Ej svar 65–74 år 75–84 år Har Du möjlighet att påverka när, på vilka tider Din hjälp och service utförs av ? Ja, i huvudsak Ja, i viss mån Vet ej, Ej svar Bidrar Din hemtjänst till att Du har en meningsfull tillvaro? Ja, i huvudsak Ja, i viss mån Vet ej , Ej svar Känner Du dig trygg med den hemtjänst Du har ? Ja, i huvudsak Ja, i viss mån Vet ej , Ej svar Hur nöjd är Du med den hjälp och service som Du får genom , allt sammantaget? Vet ej, Ej svar 65–74 år 75–84 år Vad är det viktigaste för Dig när Du ska bedöma kvaliteten på ? Det personliga bemötandet av Att det inte är för många olika personer som kommer och Att personalen har tid att utföra sina arbetsuppgifter på Att personalen har kunskap att Att jag får den hjälp jag behöver på de tider jag önskar Att personalen utför sina Att personalen kommer vid den Att jag känner förtroende för Vet ej, Ej svar Och vad är det näst viktigaste för Dig när Du ska bedöma kvaliteten på ? Det personliga bemötandet av Att det inte är för många olika personer som kommer och Att personalen har tid att utföra sina arbetsuppgifter på Att personalen har kunskap att Att jag får den hjälp jag behöver på de tider jag önskar Att personalen utför sina Att personalen kommer vid den Att jag känner förtroende för Vet ej, Ej svar 65–74 år 75–84 år Har Du erfarenhet av hemtjänst från då det inte fanns fler utförare att välja mellan? Vet ej, Ej svar Om du haft hemtjänst innan valfriheten infördes, tycker Du då att Din hemtjänst har förändrats sedan kommunen införde möjligheten att själv kunna välja utförare av ? (5) Ja, det har blivit Mycket Ja, det har blivit Bättre Ja, det har blivit både Ja, det har blivit Sämre Ja, det har blivit Mycket Nej, jag märker ingen Vet ej , Ej svar Har Din känsla av trygghet förändrats som en följd av att Du har möjlighet att välja/ välja bort utförare av ? (5) Ja, det har blivit Mycket (4) Ja, det har blivit Bättre (3) Ja, det har blivit både (2) Ja, det har blivit Sämre (1) Ja, det har blivit Mycket Nej, jag märker ingen Vet ej , Ej svar Har Ditt inflytande över förändrats när Du har möjlighet att välja utförare av ? Ja, i huvudsak Ja, i viss mån Vet ej , Ej svar 65–74 år 75–84 år Bor Du tillsammans med någon, t. ex Din hustru/ man eller bor Du ensam? Vet ej, Ej svar Hur bedömer Du Ditt allmänna hälsotillstånd? Vilket år är Du född? 65–74 år 75–84 år Vet ej, ej svar svar Ej ej, Vet 65–74 år 75–84 år Metodbeskrivning för jämförelse av kvalitet kostnader och effektivitet I denna bilaga beskrivs urval, variabler och metod för den analys av kvalitet, kostnader och effektivitet som vi redogjort för i kapitel 7. Av vårt direktiv framgår att vi ska analysera skillnaderna mellan kom- muner som haft ett valfrihetssystem på plats under och kommuner som valt att inte tillämpa något valfrihetssystem. I de analyser som vi genomfört har nedanstående kommuner in- gått i grupperna som tillämpar respektive inte tillämpar lagen om valfrihetssystem, LOV, inom . Tabell 3.1 Kommuner med valfrihetssystem i drift inom Kommuner med LOV i drift Källa: Kommuner och Landsting. * Kommuner som endast tillhandahåller servicetjänster inom ramen för LOV. Tabell 3.2 Kommuner som beslutat att inte tillämpa LOV och kommuner som inte sökt stimulansbidrag för att utreda frågan om valfrihetssystem att inte tillämpa LOV Källa: Kommuner och Landsting. För perioden –2011 har vi använt nöjd kund index . NKI ger ett sammanfattande värde av den äldre personens bedömning av hem- tjänsten beaktat ur de tre dimensionerna – erfarenhet, förväntning och uppfattning av idealt stöd. Frågorna som ställts är: 1.Hur nöjd är du sammantaget med hjälpen du har? 2.Hur väl uppfyller hjälpen dina förväntningar på den? 3.Föreställ dig en perfekt hemtjänst i alla avseenden. Hur nära eller långt ifrån en perfekt hemtjänst är den som du har? Brukaren har svarat på en skala från 1–10. Svaren på de tre frågorna har räknats om till ett indexvärde mellan 0–100. redovisas inte längre NKI utan i stället redo- visas andelen personer som angett att de sammantaget är mycket eller ganska nöjda med . Frågan som ställdes var: Hur nöjd eller missnöjd är du med den hemtjänst du har? Antalet svars- alternativ var fem stycken från mycket nöjd till mycket missnöjd och andelen som svarat nöjd och ganska nöjd är vad som redovisas. Anledningen att valde att byta metod var att man ansåg att det blev tydligare med ett mått än med ett index som be- stod av en sammanvägning av resultatet av flera frågeställningar. Bytet av metod för att mäta kundnöjdheten innebär att det inte går att jämföra 2008 med 2012. Vår analys av detta mått avser därför 2008 och 2011. Valet av denna indikator baserar sig på att antalet personer som kom- mer till den äldre för att utföra service och omsorg, påverkar kvali- teten i omsorgen. Tryggheten för den äldre får också antas öka ju färre personer som är inblandade i omsorgen. Indikatorn för personalkontinuitet anger medelvärdet i kommu- nen av antalet olika anställda som en äldre möter . Måttet utgår från en faktisk mätning, genomförda av kom- munerna själva. Ju färre personer, desto högre är kontinuiteten. Observationerna av antalet anställda gjordes hos brukare inom hem- tjänsten som var och som hade minst två insatser . Personal inom hemsjukvården har inte räknats med. Valet av denna indikator baserar sig på den forskning som visar att det är av betydelse för den upplevda kvaliteten att hjälpen kan an- passas till den äldres särskilda situation. Den indikator som finns till- gänglig på nationell nivå för att mäta en aspekt av detta är flexibilite- ten. Här anges om i respektive kommun ger brukaren möjlighet att välja när en insats ska utföras. Indikatorn anger endast om denna möjlighet ges eller inte. Den säger inget om i vilken om- fattning det är möjligt att tillmötesgå de äldres önskemål om tid för insatser. Bortfallet räknat i antal kommuner som inte rapporterat in denna indikator är relativt stort och data finns bara tillgänglig . I forskningen kring kvaliteten inom äldreomsorgen lyfts vikten av att personalen har tillräckligt med tid att utföra omsorgen. Ett sätt att mäta insatta resurser vid sidan av kostnaden per brukare är att mäta beviljade timmar per brukare. Vi har därför valt att inkludera även denna aspekt som en del i analysen. Detta nyckeltal räknas fram genom att antalet beviljade hemtjänsttimmar i en kommun under en månad divideras med antalet brukare. För de valda variablerna har vi genomfört en medelvärdesanalys där medelvärde redovisas och analyseras. I medelvärdesanalysen har vi börjat med att analysera om respektive variabel är normalfördelad. Om den är det har medelvärdesanalysen gjorts med hjälp av ett så kallat T-test. Om variabeln inte är normalfördelad har vi gått vidare med Wilcoxon och Median Scores Test. Av tabellerna i kapitel 7 framgår medelvärdet för respektive vari- abel vid de valda tidpunkterna i de båda kommungrupperna. Vidare redovisas standardavvikelsen som belyser spridningen av värdena runt det observerade medelvärdet. I de fall vi funnit det relevant har vi därefter gått vidare med en regressionsanalys för att analysera skillnader i de aktuella variablerna. I regressionsanalysen har vi kon- trollerat sambandet mellan den aktuella variabeln och de variabler som framgår av tabellen nedan. Tabell 3.3 Förklarande variabler som använts i regressionsanalysen LOV eller icke LOV kommun Andelen av befolkningen som är Andel av befolkningen som är Antal invånare per kvadratkilometer Andelen invånare som bor i tätort Andel av befolkningen som är födda i utlandet Andelen av befolkningen som har hemtjänst Andel av befolkningen som bor i särskilt boende I vilket län kommunen är belägen Regressionsanalysen har genomförts i följande tre steg Analys av utvalda förklaringsvariabler (de fyra översta variabler- na i tabellen) Utbyggd analys med övriga kontrollvariabler (demografiska vari- abler) Kontroll av geografi genom länstillhörighet För att kvalitetssäkra regressionsanalysen har residualanalyser genom- förts. Vi har även prövat om viktningar utifrån kommunstorlek påver- kat resultatet. Analysen är säkrad vad gäller extremvärden (outliers) och urvalsstorlek. Av nedanstående tabell framgår en sammanställning av resultaten av de medelvärdesanalyser som genomförts. Resultat av genomförda medelvärdeanalyser Signifikanta skillnader mellan grupperna och inom grupperna Ja, LOV mindre nöjda** Nej, ingen skillnad Ja, LOV mindre nöjda** Nej, ingen skillnad Ja, LOV billigare* Ja, LOV fler timmar*** Ja, LOV fler timmar** Ja, LOV fler timmar** Nej, ingen skillnad Nej, ingen skillnad Nej, ingen skillnad Ej LOV: 08-11 Alla nöjdare*** LOV nöjdare*** Ej LOV nöjdare* diff_Kostnad KPB Alla dyrare*** LOV dyrare*** Ej LOV dyrare*** Alla: Fler timmar* LOV: ingen skillnad Ej LOV: Fler timmar* Ej LOV: 08-12 diff_Kostnad KPB Alla dyrare*** LOV dyrare*** Ej LOV dyrare*** Alla: Fler timmar*** LOV: Fler timmar* Ej LOV: Fler timmar*** ***signifikansnivå; **signifikansnivå; *signifikansnivå Vår tolkning av resultaten framgår av avsnitt 7.3. Av nedanstående tabell framgår resultaten av de primära regressions- analyser som genomförts mellan de båda kommungrupperna samt signifikanta förklaringsvariabler. Tabell 3.5 Resultat av genomförda regressionsanalyser Andel 80+, Andel invånare per km² Landareal, Beviljade timmar Vår tolkning av resultaten framgår av avsnitt 7.3. Analys av samband mellan vinstutdelning och kvalitet I denna bilaga beskriver vi begrepp, studerade kommuner, aktuella företag och resultaten av den undersökning som vi gjort av sambandet mellan vinstutdelning och kvalitet. Vår tolkning av resultaten fram- går av kapitel 8. För att mäta kvaliteten i de analyser vi genomför i kapitel 8 har vi valt att använda oss av resultatet av brukarundersökningar.1 Tillgången till kvalitetsdata på enhetsnivå har delvis varit styrande för att vi valt att studera och . De undersökningar som vi an- vänt oss av har genomförts inom kommunerna. Vi har alltså inte använt oss av de nationella brukarundersökningarna som genomförs av . Detta eftersom dessa endast redovisar kundnöjd- heten på kommunnivå och inte uppdelat på enskilda utförare. Att vi valt att använda oss av de undersökningar som kommunerna själva genomfört innebär att undersökningarna i de båda kommunerna inte gjorts på samma sätt och att dess värden inte går att jämföra. Studerade kommuner och företag Studien i kapitel 8 omfattar i och . Totalt omfattas 14 företag. Anledningen till att vi har valt dessa båda kommuner är att de har tillämpat lagen om valfrihetssystem, LOV, under och att de har ett antal externa utförare som bru- karna kan välja emellan. Båda kommunerna har också genomfört 1 I avsnitt 5.1 beskrivs hur vi ser på begreppet kvalitet och på brukarundersökningar som ett sätt att mäta kvalitet. brukarundersökningar som redovisas uppdelade per utförare och båda har verksamhet i egen regi. I tabellen nedan redovisas några förutsättningar för hemtjänstverksamheten i de båda kommunerna. Tabell 4.1 Fakta om i och , Antal brukare, totalt Antal brukare, externa utförare Antal brukare, egen regi Andel brukare, egen regi Källa: kommun och . Totalt omfattar vår studie 14 företag som 2012 bedrev hemtjänst i de aktuella kommunerna. För merparten av företagen avser den ekonomiska redovisningen verksamhet i fler kommuner och inom flera områden. För två företag har vi dock fått tillgång till ekonomisk redovisning av på kommunnivå. För att det ska vara möjligt att göra värdeöverföringar till ägarna måste företaget vara lönsamt och redovisa vinst. Av nedanstående figur framgår genomsnittlig rörelsemarginal –2012 för de studerade företagen i de båda aktu- ella kommunerna. Det bör noteras att företagens verksamhet i de flesta fall omfattar betydligt fler kommuner. Rörelsemarginal defini- eras som rörelseresultatets andel av omsättningen. Rörelseresultatet3 är ett mått som anger hur mycket överskott en verksamhet genererar. Anledningen till av vi har valt att redovisa genomsnittlig rörelse- marginal är att resultatet i hög utsträckning kan påverkas av hur man väljer att periodisera och redo- visa olika poster. Vid en redovisning av genomsnittet över en fem- årsperiod jämnas sådana variationer ut. 2I brukarundersökningen redovisas kundnöjdheten för fyra externa utförare. För de fem minsta utförarna redovisas resultatet samlat. Resterande godkända utförare hade inga brukare då brukarundersökningen genomfördes . 3Rörelsens intäkter minus rörelsens kostnader det vill säga exklusive finansiella intäkter och kostnader. Genomsnittlig rörelsemarginal i procent – 2012 för företag verksamma inom hemtjänst i och Källa: Årsredovisningar för aktuella företag. Av figuren framgår att den genomsnittliga rörelsemarginalen för de aktuella företagen varierar mellan . Företaget med den högsta rörelsemarginalen har endast varit verksamt och är det företag i undersökningen som har den lägsta omsättningen. Inget företag uppvisar en negativ genomsnittlig rörelsemarginal . Som tidigare nämnts bör det noteras att vissa av företagen bedriver en omfattande verksamhet vid sidan av hemtjänstverksamheten. Den här redovisade rörelsemarginalen avser den samlade verksamheten. För två av företagen som bedriver hemtjänstverksamhet i båda kommunerna har vi fått tillgång till information om rörelsemarginal för denna avgränsade verksamhet i respektive kommun. Resultaten baseras på intern information från de båda företagen. Här framgår att rörelsemarginalen är negativ i båda företagen för den verksamhet som bedrivs i . Rörelsemarginalen uppgår här till -12 respektive -I uppvisar verksamheten i det ena företaget en negativ rörelsemarginal på -och i det andra en positiv rörelsemarginal på . Uppmätt kvalitet – resultat av brukarundersökningar De värden som vi använder oss av för att mäta kundnöjdheten är som tidigare nämnts inte jämförbara mellan de båda kommunerna. I används ett kvalitetsindex som konstruerats utifrån en sammanvägning av brukarnas upplevda kvalitet inom ett antal om- råden.4 Indexet i omfattar både servicetjänster och omvård- nadstjänster. Indexet är konstruerat så att det genomsnittliga värdet för den samlade i är 1. I är NKI ett index som utgår från brukarnas helhets- omdöme hur nöjd man är med den personliga omvårdnaden.5 Äldre- nämndens målsättning är att index ska vara . Genom- snittet för samtliga brukare uppgick till . Av nedanstående figurer framgår resultatet av de brukarunder- sökningar som genomförts i de båda kommunerna. Uppmätt kundnöjdhet för företag6 verksamma inom Källa: kommun, Upplevd kvalitet inom , 2012. 4Kontinuitet, flexibilitet, självbestämmande och integritet, trygghet, social samvaro, mat och helhetsomdöme. 5Brukarna kan välja mellan fyra svarsalternativ från mycket nöjd till mycket missnöjd. 6För två av företagen, Enklare vardag och Makorena, baseras kundnöjdheten på svar från färre än fem brukare. Figur 4.3 Uppmätt kundnöjdhet för företag verksamma inom hemtjänst, , 2012 Källa: , Kvalitetsmätning inom 2012. Av figurerna framgår att resultatet vad gäller brukarnöjdhet i ganska hög utsträckning varierar mellan de olika utförarna. Samband mellan ekonomiskt resultat och kvalitet För att belysa sambandet mellan det ekonomiska resultatet i före- tagen verksamma inom och kvaliteten visas de båda parametrarna i figurerna nedan. Av den vertikala axeln framgår kundnöjdheten i form av nöjd-kund-index. Som tidigare nämnts har vi använt oss av kommunernas egna kvalitetsindex som är kon- struerade på olika sätt. Resultatet av detta blir att skalan på den vertikala axeln där nöjd-kund-index redovisas är olika i de båda kom- munernas figurer. Redovisningen omfattar samtliga externa utförare för vilka kvalitetsmått redovisats . Av den horisontella axeln framgår rörelsemarginalen det vill säga rörelseresultatets andel av omsättningen. Av figurerna framgår att det inte går att se något samband mellan rörelsemarginalen och uppmätt kvalitet i de aktuella företagen. Nöjd-kund-index 2012 i relation till genomsnittlig rörelsemarginal 2008–2012, Källa: kommun, Upplevd kvalitet inom , 2012 och aktuella företags årsredovisningar. Nöjd kund index 2012 i relation till genomsnittlig rörelsemarginal 2008–2012, Källa: , Kvalitetsmätning inom 2012 och aktuella företags Valfrihet inom särskilda boenden – en probleminventering Särskilda frågor att ta ställning till för en kommun som vill inrätta valfrihet inom särskilt boende Det finns ett antal bestämmelser att beakta för den kommun som avser att införa möjligheter för brukare att välja utförare inom sär- skilt boende. Socialtjänstlagen, SoL, anger brukarnas rätt att efter behovsprövning få bo i ett särskilt boende och kommunens skyldig- het att tillhandahålla sådana, samt kommunens ansvar för verksam- heten. Det finns också boenden som kommunerna ska tillhandahålla enligt lagen om särskilt stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Det vi skriver här är tillämpligt även för dessa boenden. Förutom bestämmelserna i och LSS finns bestämmelser i bygg- och arbetsmiljölagstiftningen, brandskyddsregler, bestämmelser om transporter och smittfarligt avfall. Därutöver tillkommer ansvars- frågor och krav på tillstånd. I den här bilagan har vi valt att belysa några av de områden som är förknippade med inrättande av valfri- het inom särskilda boenden utöver dessa. Dessa områden är: Upplåtelse och överlåtelse av hyreskontrakt och verksamhet Rådighet över särskilda boenden Vår avsikt med denna bilaga är att belysa ovanstående områden och redogöra för hur några kommuner hanterat dem samt att peka ut möjliga vägar för att tillhandahålla valfrihet inom särskilt boende. Kommuner som inrättat valfrihetslösningar inom särskilt boende för äldre hade tio kommuner inrättat valfrihetssystem inom särskilt boende för äldre. Dessa är , , , , , , , , och Österåker.1 De har valt olika sätt att organisera sina respektive val- frihetslösningar. , och kommuner har renodlade LOV- system. Med det menar vi att de endast tillämpar LOV för upphand- ling av särskilda boenden. I valfrihetssystemen ingår både privata utförare och boenden i kommunens egen regi. har en valfrihetslösning som omfattar verk- samhet i egen regi, LOU-upphandlade entreprenader och LOV-upp- handlande boenden. har en liknande modell. , och kommuner har valt att upp- handla enstaka platser enligt LOV men har liksom också LOU-entreprenader och boenden som drivs i egen regi. Brukarna kan välja mellan samtliga boenden. kommun har en likartad modell som , och men saknar bo- enden som drivs i egen regi.2 , och ställer krav på att valbara bo- enden ska finnas i kommunen. Övriga kommuner godkänner särskil- da boenden även utanför den egna kommunen. fanns i de aktuella kommunerna 36 valbara privata utförare.3 Av dessa var 28 stycken endast verksamma inom särskilt boende medan övriga även var anslutna till valfrihetssystem avseende hemtjänst, boendestöd eller daglig verksamhet. Det bör noteras att vår kartläggning (kap 6) inte visar om de är upphandlade med an- vändande av eller LOV, utan endast att de är valbara för bru- kare. Av utförarna var 23 stycken aktiebolag, 6 ideella föreningar, 5 stiftelser och 1 utförare var kooperativ hyresförening. Attendo, som vid vår kartläggning var störst på området bedrev 25 boenden i fyra kommuner, Aleris drev 5 boenden i tre kommuner och Carema Care4 drev 23 boenden i fem kommuner. 1I har och kommuner också fattat beslut men inte offentliggjort sina valfrihetssystem. och kommuner publicerade sina system och saknade ännu godkända utförare. 2Verksamheten som tidigare bedrevs i egen regi har förts över till ett kommunalt bolag som ägs av kommun och . 3I hade sju kommuner valfrihetssystem i drift(kap. 6). 4Carema Care bytte namn till Vardaga. Utförarna erbjöd flera olika typer av profilboenden. Vår kart- läggning visar att det finns särskilda boenden med inriktning mot spansk, finsk, persisk, islamsk och judisk kultur. Några har växthus, bibliotek eller egen kyrka. Det finns boenden som erbjuder dans, musik, sång, teater och litteratur. Flera uppger att de har särskild kom- petens inom demens, palliativ eller somatisk vård. Det finns utförare som anger att de drivs utan vinstsyfte. Åter andra erbjuder övernatt- ningsmöjligheter för anhöriga eller möjlighet att ta med husdjur. Särskilda boenden och den sociala omsorg som bedrivs där är verksamhet som inte är skattepliktig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), ML.5 Det innebär att privata utförare som bedriver så- dan verksamhet inte ska debitera mervärdesskatt på sina tjänster och att de därmed inte heller har rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt för kostnader i verksamheten. För inköp som en kom- mun gör till en icke skattepliktig verksamhet finns det däremot en rätt till ersättning för mervärdesskattekostnader enligt lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting, ersättningslagen. Kommunen har enligt ersättningslagen rätt till ersättning enligt en schablon för upphandlade tjänster som inte är skattepliktiga och med faktiskt debiterat mervärdesskattebelopp för upphandlade tjänst- er som är skattepliktiga. För kostnader avseende vård och omsorg uppgår schablonen till av hyreskostnaden och till 5 pro- cent avseende övriga kostnader. Om leverantören inte särskilt speci- ficerat hyreskostnaderna utgår i stället ersättning av de totala kostnaderna.6 Rätten till ersättning togs fram för att skapa konkurrensneutralitet mellan verksamhet som en kommun driver i egen regi och verksam- het som upphandlas.7 Den privata utförarens kostnader för ingående mervärdesskatt belastar kommunen och det är således denna kostnad, ofta benämnd dold mervärdesskatt, som kommunerna erhåller er- sättning för genom ersättningssystemet. 53 kap. 2 § respektive 3 kap. 4 § ML. 6Procentsatserna framgår av förordningen (2005:811) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund. 1995/96:64, s. 53 f. Uthyrning av fastigheter är inte skattepliktig verksamhet.8 En fastighetsägare kan dock bli frivilligt skattskyldig för uthyrning av verksamhetslokaler om hyresgästen bedriver mervärdesskattepliktig verksamhet i lokalen samt i vissa andra fall.9 Det innebär att fastig- hetsägaren ska debitera mervärdesskatt på hyran. Hyresgästen kan sedan göra avdrag för denna ingående mervärdes- skatt för den del som avser mervärdesskattepliktig verksamhet. För det fall en verksamhetslokal hyrs ut till en kommun, har fastighets- ägaren rätt att bli frivilligt skattskyldig för uthyrningen även i de fall kommunen bedriver en verksamhet som är undantagen skatte- plikt i lokalen. Den speciella regeln för frivillig skattskyldighet vid uthyrning till kommun har i likhet med ersättningssystemet för kom- muners mervärdesskattekostnader införts för att uppnå konkurrens- neutralitet mellan att bedriva verksamhet i egen lokal och att hyra lokal. Det är dock inte möjligt att bli frivilligt skattskyldig om uthyr- ningen avser stadigvarande bostad.