sou · H2B36d2 · 2014-02-13 00:00:00 — I ett land med kort eller ingen lagstadgad föräldraledighet är det enligt studierna en mindre förväntad skillnad på hur sysselsatta män och kvinnor beter sig på arbetsmarknaden. Det är då lättare för karriär- orienterade kvinnor att nå de högsta chefsposterna. kan konstateras att utbyggnaden av den svenska föräldraförsäkringen skett parallellt med att andelen kvinnor på chefspositioner ökat inom såväl privat som offentlig sektor. Det kan också vara värt att notera en annan aspekt i sammanhanget: i är av kvinnorna (41– ) i toppositioner barnlösa, i är motsvarande siffra för kvinnor (46–) 12 procent.60 Genomsnittet inom EU-28 skiljer sig inte påtagligt från det svenska. 2012 var det . Högst andel män hade () och lägst ().61 Situationen inom OECD-området skiljer sig inte påtagligt från den svenska.62 Fler än 2/3 av cheferna är män (figur 4). 2013/14:1 bil. 3 s. 15. 59Mandel och Semyonov 2006. 60Hewlett 2002 samt och 2004. 61SCB 2013a s. 31. 62OECD 2012 s. 156. Vi kan alltså konstatera att har något högre andel män som chefer än OECD-genomsnittet. När det specifikt gäller den offentliga sektorn i kan vi se att andelen män minskat (tabell 6). Källa: MI/SCB Inom offentlig sektor utgjorde kvinnliga chefer (2003) av de kvinnligt anställda och manliga chefer (2003) av de manligt anställda.66 63Länderna är arrangerade från vänster till höger i fallande ordning i förhållande till andelen kvinnor bland personalen som har ledningsansvar (managerial responsibilities). 65Ny klassificering för kommuner och landsting påverkar klassificeringen av chefer. 66SCB 2013a s. 6. Vi ser således bl.a. av tabellen ovan att har en hög andel män som är chefer. Andelen minskar dock. Orsakerna till den relativt höga andelen män skulle enligt regeringen bl.a. kunna sökas i det ojämna uttaget av föräldrapenning och kvinnors deltidsarbete. I kommande avsnitt ska vi bl.a. närmare studera fördelningen inom olika chefsnivåer. 4.1.1Myndighetsstyrelse och insynsråd – ledamot män, ordförande 59. Kommitté – ledamot män, ordförande 66 Styrelser och insynsråd67 i statliga myndigheter utses av regeringen. Dessa funktioner är viktiga om än inte så betydelsefulla som i privata företag (tabell 7). Vi ser alltså en successiv utveckling där det kvantitativa jämställd- hetsmålet precis nåtts. Dock råder den tendens vi tidigare sett; högre andel ordföranden som är män än ledamöter som är män. Genom kommittéväsendet skapas i många fall underlag för viktiga politiska ställningstaganden (tabell 8). 67 Rådgivande organ utan beslutsfunktion vid sidan av myndighetens chef. Ledamöterna utses av regeringen. Källor: SCB (2012c) s. 97 samt Kommittéberättelsen (2013) Vi ser alltså även här en successiv utveckling där det kvantitativa jämställdhetsmålet nåtts för alla förutom ordföranden. Dock råder här den tendens vi tidigare sett; ju högre maktposition desto större andel män. 4.1.2Staten – anställd män, chef 56, högre ämbetsman och politiker 58 Det totala antalet anställda i staten uppgick till 240 000 personer som arbetade vid totalt 376 myndigheter.69 Fördelningen anställda och chefer ser ut på följande sätt (tabell 9): 682012 började en ny mätmetod tillämpas. De siffror som redovisas här följer dock, för att jämförelse ska kunna göras, den äldre mätmetoden. 2013/14:1 UO 2 bil. s. 7, uppgifter från . Källor: MI/SCB Vi ser alltså en successiv utveckling där det kvantitativa jämställd- hetsmålet nåtts. Dock gäller att andelen män som är chefer är klart högre än andelen män som är anställda utom vad gäller för en grupp chefer. Och vi ser den tendens vi tidigare sett – en högre andel män i den högsta positionen. Bland statens myndighetschefer var 2013 andelen män något lägre, , än genomsnittet för manliga chefer i staten 2012. Myndighetscheferna ingår i de siffror som redovisats ovan (tabell 9) men särredovisas här (tabell 10). 70Uppgifterna är inte helt jämförbara med senare år p.g.a. ändrad yrkesklassificering inom staten. 71Populationsavgränsningen är inte densamma som nämns i inledningen till detta avsnitt, 1Inklusive museichefer 2003 och 2007 2Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. Källor: Prop. 2013/14:1 UO 2 bil s. 17 samt prop. 2006/07 UO 2 bil s. 19. Vi ser alltså här en påtaglig förändring där det kvantitativa jämställdhetsmålet nåtts förutom när det gäller en mindre grupp av chefer. 4.1.2.2Regeringskansliet – anställd män, handläggare 41, chef 56 personal har en viktig roll bl.a. när det gäller att bereda regeringens beslut. Vi studerar därför särskilt denna grupp även om den ingår i de siffror som redovisats för staten (tabell 9). Personalsammansättningen ser ut på följande sätt (tabell 11): Källor: , Förvaltningsavdelningen samt , årsböcker Vi ser alltså även här en successiv utveckling där det kvantitativa jämställdhetsmålet nåtts för chefer. Dock råder här den tendens som vi tidigare sett, ju högre maktposition desto större andel män. 4.1.2.3Domare – anställd män, president 70 procent72, högsta domstolar Domare är av tradition ett manligt yrke där dock stora ändringar skett vilket bl.a. torde vara ett resultat av den ökande tillström- ningen av kvinnliga studenter till juridiska utbildningar. Domaryrket öppnades för kvinnor 1947. fick 1968 sin första kvinnliga domare73. Vi studerar därför särskilt denna grupp även om den ingår i de siffror som redovisats för staten (tabell 9). Personalsamman- sättningen ser ut på följande sätt (tabell 12): 72Samtliga presidenter i hovrätt och kammarrätt. Vi ser alltså en tämligen snabb utveckling där det kvantitativa jämställdhetsmålet nåtts vad gäller totala antalet domare. Vi ser dock den tendens vi tidigare sett – en högre andel män i de högsta positionerna, ett undantag är dock ordföranden i som fick sin första kvinnliga ordförande 201076. kunde man konstatera att männen dominerar på båda sidor om skranket.77 Det är inte lika självklart att kunna säga så . av alla som lagfördes för brott 1984 var män. av alla domare var män. 4.1.2.4Åklagare – anställd män, chefsåklagare 70, överåklagare 58, riksåklagare 100 Åklagare är av tradition också ett manligt yrke men i mindre grad än vad gäller domare. Vi studerar därför särskilt denna grupp även om den ingår i de siffror som redovisats för staten (tabell 9). Personalsammansätt- ningen ser ut på följande sätt (tabell 13). Vi ser alltså här en mer blandad bild. Det kvantitativa jämställd- hetsmålet vad gäller totala antalet åklagare har nåtts sedan i vart fall . Vi ser dock den tendens vi tidigare sett – en högre andel män i de högre positionerna. En utveckling har således skett då fick sin första kvinnliga åklagare. 4.1.2.5Polisen – polis män, länspolismästare 89, rikspolischef 100 Polisyrket är av tradition också ett manligt yrke där dock stora ändringar skett sedan den första kvinnliga ordningspolisen utexaminerades . Polissystrar hade dock funnits i sedan 1908.80 78Här ingår endast chefsåklagare som är kammarchefer och i förekommande fall rättschef och tillsynschef. 79Här ingår assistentåklagare, kammaråklagare, vice kammarchefer, vice överklagare, vice riksåklagare. 80URSS 2000 s. 71. Vi studerar därför särskilt denna grupp även om den ingår i de siffror som redovisats för staten (tabell 9). Personalsammansätt- ningen ser ut på följande sätt (tabell 14). Vi ser alltså en tämligen snabb utveckling när det gäller totala antalet poliser. Vi ser dock den tendens vi tidigare sett – i detta fall en klart högre andel män i de högre positionerna. 4.1.2.6Försvaret – yrkesofficer män, högre befäl 100 Officersyrket är av tradition ett mycket manlig yrke. 1989 öppnades det för kvinnor till samtliga tjänster inom försvarsmakten. Vi studerar därför särskilt denna sektor även om den till del ingår i de siffror som redovisats för staten (tabell 9). Personal- sammansättningen ser ut på följande sätt (tabell 15). 81Siffrorna för andel män (länspolismästare) 2002, 2007 och 2013 samt totalt antal är respektive år. Med länspolismästare avses här de polischefer som i sin funktion är/var chef för en polismyndighet, oavsett om hen är/var anställd som länspolis- mästare eller ej, samt oavsett anställningstidens längd. 82Siffrorna för andel män (inom Polisen) och för totalt antal är , övriga siffror är respektive . Källa: Försvaret. Vi ser här alltså att 2013 är totalt av yrkesofficerarna män. Lägsta andelen män fanns bland fänrikarna, . Vi ser en marginell förändring mellan de 2 mätåren. 4.1.2.7Statliga företag – styrelseledamot män, ordförande 63. Ledningsgrupp 62, VD 71 I statens företag dominerar männen i styrelserna (tabell 16). Källa: Regeringen, Verksamhetsberättelser för företag med statligt ägande. 4.2Landstingen – anställd män, chef 28, högre ämbetsman och politiker 53 Källor: MI/SCB Vi ser här bl.a. att det råder en sned fördelning inom landstingen med en kraftig underrepresentation för män när det gäller köns- fördelningen bland anställda och chefer i lägre positioner. En mer jämn könsmässig fördelning råder bland de högsta cheferna vilken dock inte motsvarar könsfördelningen bland de anställda. I chefsgruppen kan vi notera att 2012 var av landstingscheferna/direktörerna män.86 Siffran 2006 var 75 procent.87 I de landstingskommunala företagen var 2013 av styrelseledamöterna män.88 85Uppgifterna är inte helt jämförbara med senare år p.g.a. ändrad yrkes- klassificering inom landstingen. 87SOU 2007:108 s. 114. 88RUT enligt 2012. 4.3Kommunerna – anställd män, chef 33, högre ämbetsman och politiker 58 Källor: MI/SCB Vi ser här bl.a. att det råder en sned fördelning inom kommunerna med en kraftig underrepresentation för män när det gäller köns- fördelningen bland anställda samt drift- och verksamhetschefer. En mer jämn könsmässig fördelning råder bland de högsta cheferna vilken dock inte motsvarar könsfördelningen bland de anställda. I chefsgruppen kan vi notera att 2012 var av kommuncheferna/direktörerna alternativt kanslicheferna män.90 Siffran 2006 var 75 procent.91 2005 var av cheferna inom kommunala företag män.92 I de kommunägda bostads- och energibolagens styrelser var 2013 män. Av ordförandena är män.93 Här gäller alltså samma tendens som vi tidigare sett – en högre andel män som är ordförande jämfört med andelen ledamöter. 89Uppgifterna är inte helt jämförbara med senare år p.g.a. ändrad yrkes- klassificering inom kommuner. 91SOU 2007:108 s. 46. 92SOU 2007:108 s. 40. 93RUT enligt 2012. 4.4Sveriges kommuner och landsting – ledningsgrupp män, VD 100 Kommuner och Landsting (SKL) politiskt ledda organisation har vi berört ovan (avsnitt 1.7). Organisationens ledningsgrupp ser ut på följande sätt (tabell 19):94 Källa: SKL. Vi ser här en jämställd ledningsgrupp. Dock råder här en tendens vi tidigare sett, högsta maktpositionen innehas av en man. 94 2006 när och slogs ihop var siffrorna män i ledningsgrupp inklusive VD och män när det gäller VD. Motsvarande siffror för var . Källa: SKL. 5.1Anställd män, chef 73, högsta chef 100 Det råder en tydlig mansdominans bland cheferna i den privata sektorn (tabell 20). Källor: MI/SCB. Vi ser här bl.a. att det råder en sned fördelning inom privat sektor med en kraftig överrepresentation för män när det gäller chefs- positioner. Och vi ser samma tendens som vi tidigare sett – ju högre upp vi följer hierarkin desto högre andel män. Lägst andel manliga chefer fanns bland chefer för särskilda funktioner, i synnerhet bland ekonomichefer, personalchefer samt reklam- och PR-chefer. Den höga andelen chefer som är män har kommenterats av regeringen som ser öppningar för framtiden:95 En förklaring som framförts till kvinnors underrepresentation i chefs- positioner är utbildningsvalet. Andelen civilekonomer och civilingenjörer är tämligen hög bland de högre chefsbefattningarna i näringslivet. Eftersom arbetsgivarna har haft ett begränsat urval av kvinnor att rekrytera ur bland civilingenjörer och civilekonomer har detta varit en starkt begränsande faktor.96 Det har dock hänt en del med kvinnors utbildningsval och i de yngre åldersgrupperna utgör kvinnor nästan en tredjedel av civilingenjörerna. 2013/14:1 bil. 3 s. 15. 96Persson och Wadensjö . 5.2.1Styrelse – ledamot män, ordförande 95 Dominansen av män i börsföretagens styrelser är tydlig (figur 5)97. Källa: m.fl., Styrelser och revisorer i 2013–2014, 2013 i prop. 2013/14:1 bilaga 3 s. 14 Vi ser alltså att andelen män minskade något sedan början av 2000- talet, men den positiva utvecklingen har stannat av . 38 av bolagen hade 2013 inte någon kvinna i styrelsen.100. Av styrelseledamöterna, totalt 1 271 personer som delade på 1 662 uppdrag 2013 var, vilket i någon mån kan utläsas av figur 5, män.101 2007 var motsvarande siffra 82 procent.102 97Det finns åtminstone två sätt att mäta. Det ena de företag som är noterade på Stockholmsbörsen (I), det andra de företag som är noterade på Stockholmsbörsen och som har sitt säte i (II). När vi använder det första måttet markerar vi med (Mått I) i fotnot. 2013/14:1 bil. 3 s. 14. 100AllBright 2013a s. 3. Mätt enligt (I) 27 bolag (25, 2012). 101AllBright 2013b s. 11 102SOU 2007:108 s. 51. Avser ordinarie ledamöter. Männen i styrelserna hade i genomsnitt 1,3 uppdrag per person. Kvinnorna hade 1,4 uppdrag per person.103 Fördelningen bland dem som har flest uppdrag såg ut på följande sätt (tabell 21): Källor: AllBright 2013b s. 11 Vi ser alltså att det är män som utgör s.k. styrelseproffs. Högsta antalet uppdrag innehades av 2 män med 7 uppdrag vardera. I nästa grupp finner vi 4 män och 2 kvinnor med 6 uppdrag vardera.104 Av börsföretagen hade 220 män som styrelseordföranden 2013.105 Det motsvarar av företagen.106 som hade män som styrelseordförande var således massivt. En viss förändring har dock skett , 2007 var motsvarande siffra 97 procent.107 1 man hade 5 ordförandeuppdrag, nästa nivå var 8 män som hade 3 uppdrag vardera.108 Siffrorna ovan kan kontrasteras mot dem som gäller statliga företag (avsnitt 4.1.2.7). Homogeniteten hos dem, huvudsakligen män, som sitter i styrelserna har diskuterats i allmänna debatten. Denna har under- sökts 2013 och det visar sig då finnas fog för homogenitets- resonemangen:109 19 av 20 styrelseledamöter hade en akademisk examen, kandidat- examen eller högre 3 av 4 styrelseledamöter var ekonomer eller ingenjörer 3 av 10 styrelseledamöter hade gått på i 103AllBright 2013b s. 11 104AllBright 2013b s. 11. 2013/14:1 bil. 3 s. 14. 107SOU 2007:108 s. 51. 108AllBright 2013b s. 13. 109AllBright 2013a s. 3... 7 av 10 ledamöter hade VD-erfarenhet 17 av 20 ledamöter var av svensk härkomst 3 av 10 nya valda ledamöter var kvinnor. Ersättningen för ett styrelseuppdrag var 2013 för en man i genomsnitt och för en kvinna . Detta hävdas bero på att största påverkan på ersättningsnivån har storlek på bolag och det förhållandet att männen oftare håller i ordförandeklubban.110 Även om siffror för bolagsstyrelserna i inte visar på jämställdhet var de ändå bland de bästa inom EU-27 2012. Inom EU var andelen män i styrelserna i de toppnoterade företagen 2009.111 (I var av ledamöterna i börsföretagen män 2013). 2012 var av styrelseledamöterna i de 582 största börsföretagen inom EU-27 män (figur 6). Källa: Europeiska kommissionen i SCB 2013b 110AllBright 2013a s. 13. 111Europaparlamentet 2009 s. 12. Vi ser alltså att ligger på 3:e plats, endast och har högre siffror. Bland ordförandena i nom EU-27 var män, dvs. en siffra något högre än den svenska. I 15 av länderna fanns det ingen kvinna som är ordförande. Andelen män i bolagsstyrelser minskade i genomsnitt inom EU mellan . Utvecklingen har varit mycket ojämn mellan medlemsländerna. Störst minskning av andelen män i styrelserna finns i de länder som infört bindande bestämmelser. F.n. har 11 medlemsländer infört någon form av reglering för att förbättra könsfördelningen i företagen. är ett av dessa länder och landet hade också den största minskningen . Där minskade andelen män i bolagsstyrelser till (figur 7).112 Källa Europeiska kommissionen i SCB 2013b 112 SCB 2013b. Vi ser alltså att förändringstakten i är lägre eller lika med endast den i , , och . ställde sig bakom ett förslag till EU-direktiv om könskvotering. Förslaget går ut på att börsnoterade företag inom ska tvingas införa insynsvänliga rekryteringar så att styrelseledamöterna till består av män respektive kvinnor (f.n. är andelen män ). Målet ska enligt direktivet vara uppnått . Nästa steg är att förslaget behandlas i ministerrådet.113 Inom OECD-området hade , som införde en kvoteringslag, 2009 den lägsta andelen män när det gäller börs- företag, . Den näst lägsta andelen hade och därefter kom . Genomsnittet var 90 procent.114 5.2.2Företagsledning – ledningsgrupp män, VD har andelen män i företagsledningarna minskat (tabell 22). Källor: AllBright 2013b s. 3 ff., SOU 2007:108 samt TCO 2013 s. 16 113Frågan om kvotering i har behandlats bl.a. i Ds 2006:11. 114OECD 2012 Chapter 15 Figure 15.1. 115SOU 2007:108 s. 51. 116TCO 2013 s.16. Källor: AllBright 2013a, AllBright 2013b samt TCO 2013 s. 16 När det gäller uppgifterna om Andel män i företagsledningar är det värt notera att de största börsföretagen hade lägst andel män i företagsledningarna, 82 procent.117 86 företag saknade 2013 helt kvinnor i sina ledningsgrupper. 2012 var antalet företag 100.118 Vi ser alltså en svag utveckling när det gäller minskad andel män i företagsledningar. Andelen män som är VD är mycket hög. med kvinnor i ledningen har dock ökat snabbt. Andelen män i chefsställning i toppnoterade företag inom EU- 27 var 2009 97 procent.119 117TCO 2013 s.16. 118AllBright 2013b, s. 6. 119Europaparlamentet 2009 s. 12. 5.3.1Styrelse – ledamöter män, ordförande 84 Det finns skillnader i manlig och kvinnlig representation mellan börsföretag och samtliga aktiebolag (tabell 24). Källor: SCB RAMS samt . Vi ser alltså att i förhållande till enbart börsföretagen är andelen manliga styrelseordföranden i samtliga aktiebolag lägre (2011 för samtliga aktiebolag mot 2013 för börs- företagen). När det gäller styrelseledamöter är dock bilden omvänd (mot ). Medan andelen män som 2010 var styrelseordförande var ungefär lika, , oavsett storleken på företag mätt i antal anställda minskade andelen successivt från (företag med mindre än 50 anställda) till 73 (företag med mer än 500 anställda).120 Notabelt är f.ö. att männen i betydligt högre grad än kvinnor har ordinarie platser i styrelserna. Utrikes födda skiljer ut sig på så sätt att de, i förhållande till totalsiffrorna inrikes och utrikes födda ovan, har lägre andel män som är styrelseordförande och lägre andel män som är styrelseledamöter.121 120SCB RAMS samt . 121SCB RAMS samt . 5.3.2Styrelser – män har flera uppdrag Bland de styrelsemedlemmar som har 5 eller fler uppdrag är män (tabell 25). Källor: SCB RAMS samt , Vi ser att mellan de som ovan redovisas det inte finns någon påtaglig förändring när det gäller koncentrationen av styrelseuppdrag. har andelen män i företagsledande ställning minskat något (tabell 26). Källa: SCB RAMS och Entreprenörskapsdatabasen Vi ser här alltså en viss utveckling i jämställd riktning. 122 Den dagliga ledaren för företaget. 5.4Andra uppgifter om företag 5.4.1Sveriges 500 största företag Av 500 största företag, baserat på koncerners omsättning, var det 2013 29 stycken () som hade kvinnor i sin styrelse och ledningsgrupp.123 5.4.2Företag med 200 eller fler anställda - anställd män, ledning 72, styrelse 77 Källa: SCB 2013a Av alla privatägda företag hade 2013 (2003) mansdominerade styrelser, dvs. styrelser med män. I av företagen fanns endast män i styrelserna.124 Inom privat sektor utgjorde de kvinnliga cheferna (2002) av de kvinnliga anställda. Manliga cheferna utgjorde 8 (2002) procent av de manliga anställda.125 av företagen ovan (2002) bedrev organiserat jämställdhetsarbete.126 124Detta avsnitt, 5.4.2 är baserat på SCB 2013a. 125SCB 2013a s. 6. 126SCB 2013a s. 19. 6Universitet och högskolor – forskande och undervisande personal män, lektor 55, professor 77, rektor 62127 Andelen män har minskat inom samtliga anställningskategorier vid universitet och högskolor. Andelen män bland de nyanställda 2012 var lägre än bland dem som redan tidigare fanns inom de olika anställningskategorierna inom högskolan. De tydligaste minskningarna har skett bland lektorer, professorer och bland de med så kallad meriteringsanställning (bl.a. forskar- assistenter, biträdande lektorer och postdoktorer).128 För de centrala uppdragen och högre tjänsterna ser situationen ut på följande sätt (tabell 28): 127Samtliga universitets- och högskolerektorer Källor: 2012, SCB, SOU 2007:108 samt UKÄ Det kvantitativa jämställhetsmålet har nåtts för samtliga forskande och undervisande personal. Inom den gruppen har dock målet nåtts relativt snabbt för lektorer. Andelen professorer som är män skiljer sig dock påtagligt från andelen män bland samtliga forskande och undervisande. Detta trots att 2012 andelen män bland de nyanställda var gentemot bland dem som var professorer.136 Detta indikeras av tabellen där vi ser en successivt något minskande andel män bland professorerna. Andelen män bland professorerna inom EU 2010 låg nära den svenska siffran, . En utveckling har dock skett inom universitets- och högskole- världen. 1873 – Kvinnor fick tillträde till de svenska universiteten, dock inte till de juridiska och teologiska fakulteterna.137 1883 – och fick sin första kvinnliga doktor138. 1889 - fick sin första kvinnliga professor139. 135I helårspersoner 58 900 137URSS 2010 s. 36 och 97. Källa: s. 42. 1897 – fick sin första kvinnliga doktor, tillika docent, i juridik140. 1909 – fick sin första kvinnliga teologie kandidat141 1937 – fick sin första ordinarie kvinnliga professor142 . 1965 - fick sin första kvinnliga professor.143 1992 - och fick sin första kvinnliga universitets- rektor144. 139Sonja Kovalevsky som då blir professor i matematik vid privata . Källa: s. 37 och 82. 140Elsa Eschelsson som fick dispens. Källa: s. 97 f. 141Emilia Fogelklou som fick dispens. Källa: s. 97. 142Nanna som då blir professor i medicin. Källa: s. 107. 143URSS 2000 s. 107. Den har gått från att vara en betydande religiös och världslig maktfaktor till att successivt bli mindre av en världslig makt. Likväl har den inflytande i vårt samhälle. 7.1Medlem män, kyrkomöte 54, kyrkostyrelse 67 Utvecklingen i vad gäller medlemmar och förtroendevalda ser ut på följande sätt (tabell 29). Källor: 2008, 2012 samt Vi ser här ingen tydlig trend i jämställd riktning. Däremot kan noteras det som vi gjort så tidigare – ju högre upp i hierarkin desto högre andel män. Notabelt är också att ordförande- posterna innehas av män. 145 Totalt antal 2007 var 6 820 000 medlemmar. 7.2Samtliga biskopar och präster män, kyrkoherde 74, biskop 79, ärkebiskop 0 Kyrkan har liksom flera av de verksamheter vi tidigare redovisat (domare, polis, åklagare etc.) gått från att vara en enkönad miljö till en tvåkönad dito. Den stora förändringen skedde 1960 när de första kvinnorna prästvigdes. Sedan dröjde det ända till 1997 då fick sin första kvinnliga biskop146. Utvecklingen bland biskopar och präster ser ut på följande sätt (tabell 30). Källor: 2008 samt 2012. Vi ser här bl.a. en positiv utveckling för de flesta av kategorierna ovan. Dock ser vi, liksom tidigare, i stort att ju högre upp i hierarkin man kommer desto högre är andelen män. Ett påtagligt och historiskt undantag från detta gäller på den högsta posten i och med att fått en kvinnlig ärkebiskop (i rubriken har därför angivits 0 även om övriga uppgifter avser 2010)147. 8 Massmedier – män När det gäller massmedier har vi inte haft tillgång till data från SCB e.d. Vi använder oss därför av 3 andra källor.148 Enligt en av dessa källor149 hade 2007 män av chefspositionerna inom public service/etermedier, inom kommersiella medier, inom morgontidningar, inom A-pressen, inom landsortspressen och inom storstadspressen.