sou · H2B382 · 2014-12-16 00:00:00 — Även sådana uppgifter kan alltså hållas hemliga om de kan röja den enskildes identitet.15 Liksom i 17 kap. 4 b § OSL blir bestämmelsen i andra stycket tillämplig hos den biträdande myndigheten både på uppgifter som myndigheten får från och på uppgifter som den biträdande myndigheten avser att lämna till Haveri- kommissionen. Detta innebär att bestämmelsen t.ex. kommer att omfatta uppgifter som andra myndigheter får avseende sjöolyckor och tillbud och som dessa myndigheter har skyldighet att i sin tur rapportera till . Bestämmelsen blir tillämplig både på utkast som skickar ut för synpunkter och på de synpunkter som den mottagande myndig- heten avser att lämna avseende utkastet. Bestämmelsen blir också tillämplig om t.ex. begär ett utlåtande av en offentliganställd expert.16 Sekretess i sjöförklaringar m.m. Enligt 18 kap. sjölagen (1994:1009) kan vissa domstolar efter anmälan från en redare eller Transportstyrelsen hålla sjöförklaring. Sjöförklaring är en form av bevisupptagning. 29 kap. 13 § OSL ger möjlighet att i samband med sjöolyckor sekretessbelägga uppgifter om en kollision som hämtats in från ett fartyg, tills övriga inblandade har kunnat höras. 2010/11:116 s. 99-100. 2010/11:116. s. 99. både sjöförklaringar och undersökningar som sker med stöd av LUO hos t.ex. , Transportstyrelsen eller Försvarsmakten. För sekretess krävs att fartygets befälhavare eller redare begär det. Ytterligare sekretessregler med viss anknytning till olycks- undersökningar finns i 29 kap. 11 § och 19 kap. 10 § OSL. I den första bestämmelsen ges möjlighet till sekretess för anmälan eller utsaga som en enskild lämnar i samband med tillsyn av Transport- styrelsen enligt 5 kap. fartygssäkerhetslagen (2003:364). Olycks- undersökningar sker inte med stöd av den lagstiftningen så någon direkt koppling finns inte. Däremot kan eventuellt uppgifter i ett tillsynsärende ha betydelse vid en senare olycksundersökning. 19 kap. 10 § OSL gäller uppgifter i fartygsdagböcker och andra liknande handlingar på ett fartyg som ägs av eller är upplåtet till staten eller en kommun och som har samband med en samman- stötning med ett annat fartyg. Syftet med bestämmelserna är att det allmänna inte på grund av offentlighetsprincipens tillämplighet ska vara sämre ställt än en enskild, när en fartygskollision har inträffat. Bestämmelsen har tillkommit för att skydda det allmännas ekono- miska intresse17. 9.1.3Övriga sekretessbestämmelser som kan få tillämpning i olycksundersökningar enligt LUO Uppgifter om enskilda som finns hos en myndighet för att användas för statistiska ändamål omfattas av den särskilda statistik- sekretess som finns reglerad i 24 kap. 8 § OSL. Detta gäller sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik, dvs. en mer allmänt utredande verksamhet utan anknyt- ning till något särskilt ärende. Den officiella statistikproduktionen regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken och den där- till hörande förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. I en bilaga till förordningen regleras vilka myndigheter som är ansvariga för officiell statistik. 1979/80:2 del A s. 152-153. Sekretessen omfattar också uppgifter hos myndigheter som biträder andra myndigheter som framställer statistik genom att samla in uppgifter för de senares räkning. Används uppgifterna hos dessa myndigheter i annan verksamhet än som har sagts, är 24 kap. 8 § OSL inte tillämplig. Transportstyrelsen och Trafik- verket tillhandahåller uppgifter åt Trafikanalys som är ansvarig myndighet för att ta fram statistik på transportområdet. För de uppgifter som lämnas i det sammanhanget kan alltså statistiksekre- tess bli tillämplig.18 Enligt huvudregeln är sekretessen absolut. Det görs dock undantag från detta avseende uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål, och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde. För dessa uppgifter gäller ett omvänt skade- rekvisit, dvs. uppgifterna får lämnas ut, om det står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Sekretess i den brottsbekämpande verksamheten Förundersökningssekretess, 18 kap. 1 § OSL, gäller för uppgifter som hänför sig till förundersökning i brottmål eller till angelägen- het som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. Av 2 kap. 7 § tryckfrihetsförordningen följer att handlingar som framställts av polisen i en förundersökning och som fortfarande finns hos polisen inte ska anses utgöra allmänna handlingar förrän förundersökningen avslutats eller, om handlingarna ingår i för- undersökningsprotokollet, detta har färdigställts. 18 kap. 1 § OSL är avsedd att skydda den pågående utredningen. Bestämmelsen innebär vidare att en uppgift som hänför sig till en förundersökning i brottmål omfattas av förundersökningssekretess även om den överlämnats till någon annan myndighet, t.ex. Statens haverikommission.19 18Lenberg, , Tansjö, Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar, s. 24:8:2. 19Lenberg, , Tansjö, Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar, s. 18:1:4. Sekretess gäller även för verksamhet i övrigt – vid sidan av själva förundersökningsverksamheten – som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagar- myndighet, en polismyndighet, , eller Kust- bevakningen. Enligt 18 kap. 3 § OSL gäller sekretess också i annan verksam- het hos en myndighet som biträder åklagarmyndigheter m.fl. Till följd av den bestämmelsen kan sekretess upprätthållas för t.ex. en myndighets utredning till grund för en åtalsanmälan eller för ett obduktionsutlåtande, även innan uppgifterna har kommit åklagare eller polis till del.20 Uppgifter rörande enskildas personliga eller ekonomiska för- hållanden som förekommer i en förundersökning eller i den brotts- bekämpande verksamheten kan bli föremål för sekretess enligt en särskild bestämmelse, 35 kap. 1 § OSL. Den sekretessen gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. För uppgift i en allmän handling gäller den sekretessen i högst . När åklagaren väcker åtal i domstol upphör som regel sekre- tessen för det utredningsmaterial som ingår i förundersöknings- protokollet, vilket följer av 35 kap. 7 § OSL samt av det förhållan- det att det efter åtal som regel inte kan anses föreligga risk för att utredningen ska skadas. Undantag från regeln att sekretess upphör vid åtal gäller för vissa brottstyper, t.ex. sexualbrott, där sekre- tessen kan gälla fortsättningsvis i viss omfattning även efter det att åtal väckts. Uppgifter som hänför sig till den brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamheten kan i vissa fall också skyddas genom bestämmelserna om utrikes- och försvarssekretess. Sekretess för myndighets affärs- och driftsförhållanden Enligt 19 kap. 1 § OSL omfattas uppgifter om en myndighets affärs- eller driftsförhållanden av sekretess motsvarande den som gäller för enskilda enligt 30 kap. 23 § första punkten OSL. Sekre- tess gäller enligt bestämmelsen i en myndighets affärsverksamhet 20 Lenberg, , Tansjö, Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar, s. 18:3:1. för uppgift om myndighetens affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att någon som driver likartad rörelse gynnas på myndig- hetens bekostnad om uppgiften röjs. Under motsvarande förut- sättning gäller sekretess hos en myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos bolag, förening, samfällighet eller stiftelse som driver affärsverksamhet och där det allmänna genom myndig- heten utövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision. Sekretessen hos en myndighet som bedriver revision enligt första stycket gäller inte beslut av myndigheten. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen i myndigheternas affärsverksamhet ska skydda denna från insyn från konkurrenternas sida. Skaderekvisitet är där- för utformat så att en uppgift inte får lämnas ut, om det kan antas att någon som driver en likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad om uppgiften röjs (jfr RÅ 85 Ab 240 och RÅ 1990 not. Med stöd av bestämmelsen har drifthand- böcker, som ansågs röra myndighetens affärsverksamhet och inne- hålla uppgifter om myndighetens affärs- eller driftförhållanden, bedömts omfattas av sekretess (Kammarrätten i , dom , mål nr 2662-11). Gäller sekretess för en uppgift i en myndighets affärsverksamhet, kan uppgiften enligt 19 kap. 2 § OSL lämnas till en annan myndighet utan att sekretessen för den skull upphör, dvs. sekretessen överförs då till den mottagande myndigheten. Sekretessen gäller dock inte om uppgiften ingår i ett beslut av den mottagande myndigheten. Sekretess för räddningsinsatser och undersökningar av olyckor enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor För räddningsinsatser, undersökningar av olyckor och tillsyn gäller enligt 32 kap. 8 § OSL sekretess hos kommuner och statliga myndig- heter för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller för uppgifter som förekommer i sådan verk- samhet enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, LSO, som avser utförande av räddningsinsatser, undersökningar av olyckor eller tillsyn. Sekretessen gäller däremot inte för uppgifter som före- kommer i undersökningar enligt LUO. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Uppgifter till skydd för enskilds ekonomiska förhållanden i 30 kap. 23 § OSL och 9 § OSF I olycksundersökningar kan uppgifter om en enskilds affärs- eller driftförhållanden sekretessbeläggas enligt 30 kap 23 § OSL jämte 9 § OSF och punkten 100 i bilagan till OSF. I 30 kap. 23 § OSL anges följande. Sekretess gäller, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i en statlig myndighets verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt 1.för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfin- ningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs, och 2.för uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än som avses i 1 för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I 9 § OSF anges följande. Sekretess gäller, i den utsträckning som anges i bilagan till denna för- ordning, i statliga myndigheters verksamhet, som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller närings- livet i övrigt 1.för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfin- ningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgifterna röjs, och 2.för uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än som avses i 1 för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst , om inte annat anges i bilagan. Enligt punkt 100 i bilagan till OSF gäller sekretess i utredning enligt LUO och FUO eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, särskild utredning som har tillsatts av regeringen för att utreda en sådan olycka som avses i 2 § samma lag samt tillsyn hos . Sekretessen gäller inte i ärende som avses i 29 kap. 12 a § eller 13 § OSL (dvs. vid olycksundersökning i sjö- olyckor samt vid utredning om fartygs sammanstötning med annat fartyg, där annan sekretess till skydd för uppgifter om enskilda gäller). Enligt punkt 17 i samma bilaga gäller sekretessen i till- ståndsgivning och tillsyn vid Transportstyrelsen. Denna bestäm- melse kan tillämpas av Transportstyrelsen i dess verksamhet med mottagande och hantering av rapportering av olyckor och tillbud. Begreppet tillsyn har enligt förarbetena en vidare betydelse i tryckfrihetsförordningens och OSL:s mening än inom förvalt- ningsrätten. Enligt förarbetena till den tidigare sekretesslagen (1980:100) åsyftas med begreppet tillsyn det område som vid tiden för den lagens införande beskrevs med ordet kontroll. Ordet tillsyn ska enligt förarbetena inte ges en alltför snäv tolkning, utan får anses omfatta alla fall där en myndighet har en övervakande eller styrande funktion.21 Regeringen har, i samband med införandet av nya sekretessbestämmelser i anledning av Tredje sjösäkerhets- paketet, funnit att Statens undersökande verk- samhet enligt LUO får anses utgöra tillsyn i den mening begreppet har enligt tryckfrihetsförordningen och OSL.22 Uppgifter till skydd för enskilds ekonomiska förhållanden i 30 kap. 24 § OSL Enligt lagrummet gäller sekretess, i den utsträckning godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellan- folklig organisation, hos en statlig myndighet i verksamhet som avses i 23 §, för sådan uppgift om en enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden som myndigheten förfogar över på grund av avtalet. 1979/80:2 Del A s. 235 och 2008/09:150 s. 355 f. 2010/11:116 s. 68. Om sekretess gäller enligt första stycket, får de sekretess- brytande bestämmelserna i 10 kap. 15–28 §§ OSL inte tillämpas i strid med det aktuella avtalet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I begreppet avtal anses ingå bl.a. rättsakter som gäller till följd av medlemskap i , dvs. anslutningsfördragen samt förordningar och direktiv som utfärdas av EU:s institutioner (RÅ 2007 ref. 45). För att bestämmelsen ska bli tillämplig krävs dock att det aktuella avtalet eller rättsakten innehåller en klausul eller artikel om att uppgiften inte får lämnas vidare i det aktuella fallet. Absolut sekretess anses gälla23. Förfogar över innebär enligt förarbetena att även sådana uppgifter som myndigheten har samlat in inom landet eller direkt från enskilda i anledning av avtalet, omfattas av sekretessbestämmelsen24. I begreppet ekonomiska förhållanden omfattas affärs- och driftförhållanden25. Denna bestämmelse brukar tillämpas av Statens haverikom- mission och Transportstyrelsen för att sekretessbelägga vissa upp- gifter om enskildas förhållanden i olycksundersökningar inom den civila luftfarten, vilka inte får röjas enligt förordning (EU) nr 996/2010. Se vidare nedan avsnitt 9.2.3. Enligt 15 kap. 1 § OSL gäller sekretess för uppgift som rör förbindelser med en annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellan- folklig organisation, myndighet, medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgiften röjs. Genom en lagändring som trädde i kraft infördes ett enhetligt skaderekvisit för hela utrikessekretessens tillämpningsområde. Utgångspunkten är i fortsättningen att upp- gifterna är offentliga och således kan lämnas ut. Lagändringen motiverades av en strävan att även inom ramen för ett svenskt del- tagande i EU-samarbetet säkerställa rätten till medborgerlig insyn i 23Se t.ex. prop. 2012/13:192 s. 13. 1992/93:120 s. 17. 25Samma källa,. allmänna angelägenheter.26 Det skadebegrepp som förekommer i paragrafen ska inte ges en alltför vid innebörd. För att skada ska anses föreligga måste det röra sig om någon olägenhet för landet eller för störningar av de mellanfolkliga förbindelserna. Att mindre störningar eller irritationer inom ett annat lands ledning inte kan uteslutas, om uppgifter lämnas ut, ska således i regel inte föranleda sekretess.27 Regeln om utrikessekretess kan alltså bli tillämplig på uppgifter som utbyts inom ramen för EU-samarbetet för olycksundersök- ningar såvitt avser medlemsstaternas och myndigheternas verksam- het samt utländska enskilda, men med hänsyn till de krav som ställs upp för att skaderekvisitet ska anses vara uppfyllt är det osäkert i vilken mån sekretessbestämmelsen kan bli aktuell. Högsta förvalt- ningsdomstolen har i rättspraxis bekräftat den restriktiva tillämp- ning som förutsätts i förarbetena. Sekretess i internationellt samarbete Enligt 15 kap. 1 a § OSL gäller sekretess för uppgift som en myndig- het har fått från ett utländskt organ på grund av en bindande EU- rättsakt eller ett av EU ingånget eller av godkänt avtal med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, om det kan antas att möjlighet att delta i det internationella sam- arbete som avses i rättsakten eller avtalet försämras om uppgiften röjs. Enligt andra stycket gäller motsvarande sekretess för uppgift som en myndighet har inhämtat i syfte att överlämna den till ett utländskt organ i enlighet med en sådan rättsakt eller ett sådant avtal som avses i första stycket. Om sådan sekretess gäller får de sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 15–27 §§ och 28 § OSL första stycket inte tillämpas, vilket regleras i tredje stycket. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst , men om det finns särskilda skäl, får dock regeringen meddela före- skrifter om att sekretessen ska gälla . I förarbetena till bestämmelsen, som trädde i kraft , konstaterades att bestämmelsen om utrikessekretess visser- 26Lenberg, , Tansjö, Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar, s. 15:1:1– 15:1:2. 1994/95:112 s. 26. ligen kan vara tillämplig på uppgifter som finns hos svenska myndigheter till följd av internationellt samarbete. Högsta förvalt- ningsdomstolens praxis anger dock att uppgiftens informations- innehåll, art eller anknytning till internationell verksamhet ska till- mätas betydelse vid skadeprövningen. Konsekvensen kan därmed bli att det råder skyldighet att lämna ut vissa uppgifter, trots att ett röjande av dessa skulle försvåra deltagande i det aktuella samarbetet28. En ny sekretessbestämmelse ansågs därför nödvändig. Det är endast uppgifter som myndigheten fått som en direkt följd av en bindande EU-rättsakt eller avtalet som träffas av bestäm- melsen. Uppgifter som finns hos myndigheten av andra skäl än just på grund av rättsakten eller avtalet i fråga omfattas inte. Uppgiftens innehåll, art eller karaktär saknar betydelse för bestämmelsens tillämplighet, till skillnad från vad som gäller i fråga om utrikes- sekretess enligt 15 kap. 1 § OSL. Bestämmelsen gäller även i fråga om uppgifter om enskilda.29 Enligt 15 kap. 2 § OSL gäller sekretess för uppgift som rör verk- samhet för att försvara landet eller planläggning eller annan för- beredelse av sådan verksamhet eller som i övrigt rör totalförsvaret, om det kan antas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet om uppgiften röjs. I mål eller ärende enligt särskild lag om försvarsuppfinningar gäller dock sekretess för uppgift om sådana uppfinningar enligt föreskrifter i den lagen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om det finns särskilda skäl, får dock regeringen meddela före- skrifter om att sekretessen ska gälla . Försvarssekretessen kan inte bara tillämpas av Försvarsmakten, utan av alla myndigheter och andra organ som ska tillämpa OSL. I rättsfallet RÅ 1989 not. 341 ansåg dåvarande Regeringsrätten att en videokassett innehållande en upptagning av JAS-haveriet som förvarades hos var allmän handling där, men att den inte kunde lämnas ut med hänsyn till försvarssekretess enligt då gällande sekretessbestämmelse. 2012/13:192 s. 26. 29Samma källa, s. 43-44. Sekretess till skydd för uppgifter om enskilds hälsotillstånd Sekretess gäller enligt 21 kap. 1 § OSL för uppgift som rör en enskilds hälsa eller sexualliv, såsom uppgifter om sjukdomar, miss- bruk, sexuell läggning, könsbyte, sexualbrott eller annan liknande uppgift, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller med vissa undantag, exempelvis gäller inte sekre- tessen för uppgift som tas in i ett beslut. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen till skydd för enskilds hälsotillstånd gäller oavsett vilken myndighet som har den. Bestämmelsen kan alltså tillämpas av alla myndigheter och andra organ som ska tillämpa OSL. Den innebär ett minimiskydd för känsliga uppgifter om enskildas hälsa och sexualliv inom hela den offentliga sektorn. Uppgifter om en- skildas hälsa och sexualliv kan skyddas även av andra sekretess- bestämmelser i lagens femte avdelning, t.ex. bestämmelserna om hälso- och sjukvårdssekretess i 25 kap. OSL. Det krävs särskilt stöd i lag för att sekretess ska föras över från en myndighet till en annan. Överföringen innebär att viss sekretess- reglering blir tillämplig också hos den mottagande myndigheten. Den mottagande myndigheten ska göra en självständig prövning av sekretessen. Överföring av sekretess kan ske på två sätt. Dels kan materiella sekretessregler innehålla en överföringsbestämmelse för en viss typ av uppgift, dels finns överföringsregler som är generella och som gäller för , regeringen, JO, JK och domstolarna. Enligt de generella reglerna gäller sekretess hos den myndighet som lämnar över en uppgift också hos den mottagande myndigheten. Det finns också en liknande reglering om överföring av sekre- tess för övriga myndigheter i 11 kap. OSL. Den skiljer sig dock från den förra, genom att den är inskränkt till vissa verksamhets- områden, som t.ex. tillsyn, revision, forskningsverksamhet eller disciplinåtgärder gentemot anställda. Om en myndighet inom ramen för sådan verksamhet får en sekretessbelagd uppgift från en annan myndighet, ska sekretessregeln också tillämpas hos den mottagande myndigheten. Regeringen har, i samband med införandet av nya sekretess- bestämmelser i anledning av Tredje sjösäkerhetspaketet, funnit att Statens undersökande verksamhet enligt LUO får anses utgöra tillsyn i den mening begreppet har enligt tryckfri- hetsförordningen och OSL30. Detta innebär att bestämmelsen om överföring av sekretess till tillsynsverksamhet i 11 kap. 1 § OSL är tillämplig hos avseende alla trans- portslag. Som exempel ska tillämpa hälso- och sjukvårdssekretess enligt 25 kap. 1 § OSL på uppgifter som erhålls från hälso- och sjukvården. Huvudregeln då sekretessbestämmelser konkurrerar med varandra är att den sekretessbestämmelse enligt vilka uppgiften är sekretessbelagd har företräde framför den enligt vilka uppgiften ska lämnas ut, se 7 kap. 3 § OSL. När det gäller sekretess som överförs med tillämpning av bl.a. 11 kap. 1 § OSL finns det dock en särskild konkurrensbestämmelse i 11 kap. 8 § OSL. Den innebär att en primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos den mottagande myndigheten, dvs. en bestämmelse som är direkt tillämplig hos den mottagande myndigheten, se 3 kap. 1 § OSL, och som gäller till skydd för samma intresse som den överförda sekretessen, som huvudregel har företräde framför den överförda sekretessen. Detta gäller oavsett om den primära sekretessen är starkare eller svagare än den överförda sekretessen. Även undantag från den primära sekretessens tillämpningsområde har företräde framför överförd sekretess. I 10 kap. OSL finns sekretessbrytande bestämmelser. Enligt 10 kap. 27 § hindrar sekretess inte att uppgift lämnas över till en annan myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Tillämpligheten beror bl.a. på om uppgiften skyddas av sekretess hos den mottagande myndigheten. Om en uppgift inte är 2010/11:116 s. 68.