sou · H2B354 · 2014-07-15 00:00:00 — Jag föreslår därför följande definition av åtling, som därmed tydligt skiljs från utfodring: Med åtling avses utplacering av högst foder eller annat material per åtelplats och dygn i syfte att locka vilt till plats särskilt iordningsställd för jakt. Särskilt yttrande av , och Vi har lagt fram ett eget, gemensamt kompromissförslag om utfod- ring av vilt, som redovisas på annan plats i utredningen, och som vi förordar istället för utredarens förslag. Enligt kommittédirektiven, Översyn av jaktlagstiftningen m.m. (Dir. 2012:77), framgår väldigt tydligt Regeringens ambition att nya regelverk ska vara enkla men ändå uppnå sitt syfte på ett effektivt sätt. Utredaren ska också beakta jakten som en landsbygdsnäring och föreslå regelförenklingar som underlättar för denna näring. Utredarens förslag när det gäller ut- fodring går enligt vår uppfattning stick i stäv med dessa två uttryck- liga krav i kommittédirektiven. Utredaren föreslår ett hierarkiskt genomreglerat system med före- skrifter, förbud, förelägganden och viten. Förslaget uttrycker en över- tro på reglers förmåga att styra människors beteende och kommer enligt vår bedömning inte att leda till några avgörande förändringar avseende utfodring och minskade skador. Av de undersökningar som utförts av SLU på utredningens uppdrag framgår också att proble- met med skador av vilt inte är så stort som utredaren vill påskina. Vi är säkra på att det kommer att krävas stora resurser på läns- styrelserna för att övervaka det aktuella regelverket, samt juridisk kompetens att driva domstolsprocesser för att driva in aktuella viten vid överträdelser av förbuden. Mot bakgrund av de relativt sett be- gränsade problemen är ett sådant system inte försvarbart ur effekti- vitetsynpunkt. Vitessanktionen har i andra sammanhang visat sig vara ett ineffektivt styrmedel som vi inte förordar, under några om- ständigheter. Utredarens förslag är enligt vår mening överbyråkratiskt och in- effektivt utformat, och riskerar att underblåsa en avog inställning till jakten som företeelse och viltet som resurs. Någon positiv effekt på jakten som landsbygdsnäring kommer förslagen i vart fall inte att medföra. En ytterligare nackdel med förslagen är att de är reaktiva; de träder i huvudsak först in när viltskada redan har uppkommit. Vårt förslag att i huvudsak införa en dispositiv avståndsregel för utfodring baseras istället på människors förmåga att samarbeta i före- byggande syfte för att hindra att viltskador uppkommer. En sådan regel uppmuntrar till lokal samverkan, och det är på det lokala planet exempelvis vildsvin måste förvaltas. Det är de närmast belägna fastig- heterna som drabbas av de största viltskadorna och dessa fastig- heters ägare måste därför förmås att samverka. I vårt förslag finns ett inbyggt incitament för att systemet ska fungera i praktiken, vilket vi anser avgörande. Ingen kostsam offent- lig kontrollapparat behövs, utan det sköter grannarna om. Fungerar inte samverkan finns möjlighet att vidta straffrättsliga sanktioner, vilket är mer kännbart än viten. En annan viktig fördel med vårt förslag är att det även inklu- derar 34 § jaktlagen, som förbjuder olovligt lockande av vilt. Att väva in en avståndsregel där bidrar i stor utsträckning till att klargöra innebörden av en otydlig och svårtillämpad rättsregel, som straffsanktionen finns tillgänglig. Denna aspekt tar utredarens förslag inte någon hänsyn till. Vi har flera synpunkter på det förslag som utredningen lägger fram rörande reglering av utfodring av vilt som bl.a. framgår ovan, men en av de viktigaste och mest principiella invändningarna rör den beslutsbefogenhet som regeringen genom jaktförordningen förslås ge länsstyrelserna att besluta om utfodring av frilevande klövvilt. Vi är av uppfattningen att det finns en gräns för hur långtgående inskränkningar som myndigheten kan besluta om, utan att det blir fråga om så pass stora begränsningar av användningen av en fastig- het att det är att betrakta som en otillåten rådighetsinskränkning. Ett helt öppet mandat för länsstyrelserna, såsom utredningen föreslår, anser vi passerar den gränsen och är därmed ur rättslig synpunkt oacceptabelt. Vi är av uppfattningen att länsstyrelsernas befogenheter måste preciseras till att avse det problem som har utlöst uppdraget att se över frågan om utfodring av vilt, alltså uppkomsten av viltskador. Vi anser att en sådan precisering av bemyndigandets omfattning ska- par en mer rättssäker tolkning och tillämpning av bemyndigandet som sådant samt ger myndigheten tydligare vägledningen till när bemyndigandet är tänkt att användas. Vi anser därför att beslut endast ska kunna fattas när särskilda skäl föreligger – exempelvis i form av allvarliga skador på jord- och skogsbruksmark, vilket är ett begrepp som dels utredningen använ- der i andra sammanhang, dels redan finns i jaktförordningens 23 a § om skyddsjakt: att åtgärda allvarlig skada, särskilt på gröda, boskap, skog, fiske, vatten eller annan egendom. beslutsbefo- genhet är också begränsad till särskilda skäl i 19 § jaktförordningen när det gäller att begränsa hundanvändning, så den modellen an- vänds redan. Lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning kom till i då övervakningskameror för vilt inte fanns tillgängliga eller efter- frågades i någon nämnvärd omfattning. Övervakning av vilt genom kameror var en företeelse som inte var känd och lagen kom därför att formellt omfatta även detta utan närmare överväganden. Sam- hällsutvecklingen med en accelererande teknikutveckling i spetsen, kombinerat med främst en ökning av vildsvinsstammen, har dock gjort frågan aktuell och lagen missanpassad i förhållande till verklig- heten. Enligt vår mening borde kameraövervakningslagen egentligen inte alls omfatta viltövervakning. Utredarens förslag till undantag från tillståndsplikten för över- vakning av vildsvinsåtlar i jaktligt syfte är ett steg i rätt riktning men är väldigt begränsat. Vi förstår dock att utredaren har haft ambitionen att utforma ett förslag som passar in i dagens kamera- övervakningslag, även om friare förutsättningar än så hade varit önskvärt, t.ex. vad gäller andra arter och då särskilt invasiva arter. I huvudsak stödjer vi alltså utredarens förslag när det gäller viltövervakningskameror, men anser att en ansökningsavgift samt anmälningsavgift för privatpersoner kunnat stanna vid (mot- svarande avgifter för ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen). Anledningen till detta är att pressa totalkostnaden för viltövervak- ningskameror, något vi bedömer skulle främja den önskade utveck- lingen mot en mer kontrollerad användning av viltövervaknings- kameror. Avslutningsvis vill vi lyfta fram tidspressen för utredningens arbete. Utredningen har haft att hantera ett antal juridiskt-tekniskt och praktiskt komplicerade frågor, som ibland diametralt mot- stående intressen måste balanseras. För att lyckas krävs då såväl resurser som tid. Vissa avgörande ställningstaganden har dessutom gjorts mycket sent i utredningen, vilket enligt vår uppfattning på ett negativt sätt har påverkat kvalitén på utredningens slutprodukt i form av det andra delbetänkandet. SOU 1987:74 Optisk-elektronisk övervakning SOU 1990:60 Skada av vilt SOU 2009:87 En ny kameraövervakningslag SOU 2013:59 Ersättning vid rådighetsinskränkningar SOU 2013:71 – jakt och viltförvalting i en ny tid. 1980/81:82 Åtgärder mot frilevande vildsvin m.m. 1986/87:58 om jaktlag m.m. 1989/90:119 om övervakningskameror m.m. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1995/96: 43 Vissa arrenderättsliga frågor. 1997/98:64 Lag om allmän kameraövervakning. 1997/98:92 Ändringar i foderlagen, m.m. 2005/06:128 Anpassning till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. 2012/13:115 En ny kameralag. 1995/96: LU8 Vissa arrenderättsliga frågor. 2012/13: JuU22 En ny kameraövervakningslag. 2011 National Survey of Fishing, Hunting, and Wildlife-Associated Recreation. Fish and Wild- life Service, and U.S. 2011 National Survey of Fishing, Hunting, and Wildlife- Associated Recreation., Hämtat från: . Avgifter för prövning av ärenden, En handledning för , kommittéer och särskilda utredare, 2003:29, , . De gröna näringarnas affärer på gårdsnivå – nuläge och utvecklings- möjligheter 2012–2017, 2012, , . Hämtat från: /Medlem/Foretagande/Driva-foretag/rapport/. Förslag till en integrerad viltövervakning, 2010, Redovisning av rege- ringsuppdrag, , , 6308-5. Illegal jakt på stora rovdjur – Konflikt i laglöst land?, 2007, Rapport nr 22, , , 85664-77-1. Nationell förvaltningsplan för vildsvin (scrofa), 2010, Natur- vårdsverket, , . Nationell förvaltningsplan för björn, 2013, , , . Nationell strategi och handlingsplan för främmande arter och geno- typer, 2008, Rapport 5910, , , . Riktlinjer för utfodring av vilt, 2009. Hämtad från: /viltvardsinformation/. Redovisning av regeringens uppdrag att utarbeta en nationell för- valtningsplan för vildsvin m.m., 2010, Dnr 429-8643-08, Natur- vårdsverket, . Redovisning av regeringens uppdrag om åtgärder med anledning av vildsvinsförekomst, 2009, DNR 39-14151/08, , . Hämtad från: ../ Jordbruksverkets%20vildsvinsraport%20202009-1.pdf. Registrering av familiegrupper av gaupe 2013, Versjon 09.12.13 rov- data.no och , . Rovdjursturism, Turism kring de fyra stora rovdjuren med fokus på björn, 2008, Rapport nummer 5688, , . Hämtad från: /Documents/publikationer/620-5688-3.pdf. Rovdjursturism, Tre rapporter med kartläggning, litteraturstudie och juridisk analys, 2008, Rapport nr. 5687, , . Hämtad från: -5687-5.pdf. Stödutfodring av vilt. Hämtad från: . Sammanställd information om Ekosystemtjänster, 2012, DNR NV-00841-12, . Technical report, covering the results of the concrete conservation actions C1-C2, the public awareness and dissemination actions D1-D2, and the overall project operation and monitoring action E4, during the period 1 Sept 2010–30 Sept 2012, Management of the invasive Raccoon Dog (Nyctereutes procyonoides) in the north- European countries (LIFE09 NAT/SE/ 000344). The economic impact of wildlife tourism in , 2010. Hämtad från: /Social-Research. i samverkan 2009. , , , Svenska Kennel- klubben och . Viltvård i skogen. Hämtad från: . Vildsvin, jakt och förvaltning, Kunskapssammanställning för LRF, 2008, Rapport nr 4, Svensk . Hämtad från: /PageFiles/29215/Kunskapssamling%20om %20vildsvin.pdf. Wildlife, watching and photography as a tourism product, Initial Assessment 2008, Visit . Hämtad från: A3C22574EF0027097D/$FILE/MEK_Wildlife_kartoitus_2008 _Englanti.pdf. Yttrande om riskvärdering beträffande vildsvinsförekomst i , 2009, DNR 2009/154, , . , H. och Liberg, O., 2008, Slutrapport – , Rapport till . Hämtad ) från APPORT_-_LODJURSPROJEKTET. och , M. 2006, Viltbetesåkrar, utfodring och skrämsel – ett försök att förebygga skador på gröda vid sjön i . Hämtad från från: &task=view&id=36&Itemid=52 . , G., , och , J., 2004, Födoval hos kron- hjort. Hämtad från: /pdf /kronmat.pdf. , G. och , S., 2010, Vildsvin skjuts på åtel, Svensk jakt nr 9, . , J., , C. och , H., 2011, Hjortdjurens inverkan på tillväxt av produktionsträd och rekrytering av betesbegärliga trädslag – problembeskrivning, orsaker och förslag till åtgärder, rapport nr 9, , . , R. och , K., 2009, Mer vilt än , Vilt och Fisk fakta Nr 4, , Lant- bruksuniversitet, . Bieber, C. och Ruf, T., 2005, Population dynamics in wild boar scrofa: ecology, elasticity of growth rate and implications for the management of pulsed resource consumers, 42:1203–1213. Björnrud, T., 2013, Effekten av villsvinets (scrofa) populasjons- vekst i på populasjonene av rødrev (Vulpes vulpes), grevling (Meles meles) og storfugl (Tetrao urogallus), Bacheloroppgave, Skog og utmarksfag, Högskolen i Hedmark. , C., , M., Fernández-Llario, P. och , P., 2010, Wild boar (scrofa) harvesting using the espera hunting method: side effects and management implications, Eur J Wildl Res 56:465–469. , L. och , M., 2005, Dovhjort Jägareförlaget/, . , T., 2012, Use and competition at artificial feeding sites – the roe deer and fallow deer case, Bachelor thesis, lant- bruksuniversitet, , Grimsö viltforsk- ningsstation. , G. och Liberg, O., 1995, Rådjuret – viltet, ekologin och jakten. Cellina, S., 2008, Effects of supplemental feeding on the body condi- tion and reproductive stateof wild boar scrofa in , Thesis submitted for the degree of Doctor of Philosophy, Uni- versity of . , A., 2010, Juridiken och Återetableringar, Bio- diverse 4:7. , K och , R. ), 2010,Vilt, människa, samhälle, , , . Elmhagen, B., , P., Angerbjörn, A. och , J., 2011, Changes in vole and fluctuations in northern –2008 revealed by fox dynamics, . Fennici 48:167–179. , G., , C., , J. och O.-G. Støen, 2010, Om svenskars rädsla för stora rovdjur, älg och vildsvin, Rapport nr 1, , fisk och miljö, lantbruksuniver- sitet, . Geisser, H & , H.-U., 2004, Efficay of Hunting, Feeding, and Fencing to Reduce Crop Damage by Wild Boars, , 68(4):939-946. Guillet, C., , R. och , G., 1996, Size of home range of roe deer Capreolus capreolus in two areas with artificial feeding in , Wildl. Hamrick, B., , M., Jaworowski, C, och Strickland, B. A., 2011, Landowner´s guide for wild pig management – practical methods for wild pig control, , and . , A.-L., 2012, Könstraditioner och det nya frilufts- livet, Rapport nr. 22, Forskningsprogrammet i föränd- ring, . Hardstaff, J.L, , G., Hutchings, M.R. och , P.C.L. i tryck, Evaluating the tuberculosis hazard posed to cattle from wildlife across Europé, Research in Veterinary Science. , R.R., 1989, Evolutionary steps in ecophysiological adapta- tion and divsersification of ruminants: A comparative view of their digestive systems, Oecologia 78:443-457. , J., Cortazar-Chinarro, M., Jarnemo, A. och , C-G. 2013, Genetic variation and structure in Scandinavian red deer (Cervus elaphus): influence of ancestry, past hunting, and resto- ration management, (109) 43–53. & , J. 2009, Vildsvinen och skogsbruket, Fakta skog – Rön från , nr 1, ISSN: 1400- 7789. , G., , J. och , M., 2010, Hur många vildsvin finns det? Svensk jakt nr 4, . , G., och , J., 2010, Räkna vildsvin med viltkameror, Nr 5, Svensk jakt, . & , J. 2011a, Inventeringsteknik och popula- tionsprognoser för vildsvin (scrofa) i , Projekt 08/283, Projektrapport för forskningsprojekt finansierade via medel ur Viltvårdsfonden. & , J., 2011b, Övervakning av vildsvin en ut- maning, Skog & mark 2011 – om tillståndet i svensk landmiljö, , . & , J. och , J., 2012, GPS-märkta vildsvin hjälper oss att förstå deras beteende, Svenska jakt nr 9, . , G. och Perdegård, L., 2013, Kullstorlekar hos svenska vild- svin, Svensk jakt nr 7, . Jarnemo, A., 2011, Artfaktablad, Cervus elaphus elaphus kronhjort, Artdatabanken, , Hämtad från: 102103.pdf. , J., , N. och , G., 2008, Årsrapport , Viltforum nr 2, , . , S.-E., 2012, Från fiske och jakt till hälsofrämjande motion Forskningsprogrammet i förändring, Rapport nr 23, . , P., Liberg, o., , J., , H., Hensel, H. och Jäderberg, L., 2006, Vinterutfodring av rådjur – hjälper det? Svensk jakt nr 12, . 1999, Populationstillväxt, dynamik och spridning hos vild- svinet, scrofa, i , Slutrapport, Naturvårds- verket och . , S., 2011, Distribution of wild boar (scrofa) damage and harvest loss in crop fields,.Master´s thesis 2011:1, , Grimsö. och Uggla , M., 2013, Typ och grad av samband mellan skador på stammar och rötter av gran till följd av vildsvinsbök (troliga angreppspunkter för rotröta) och vild- svinspopulationens täthet, Examensarbete, , Sektionen för ekonomi och teknik. , M., 2010, Population and management models for the Swedish wild boar (scrofa), Master´s thesis 2010:18, Institu- tionen för Ekologi, , Grimsö. Mathisen, K.M., 2011, Vad gör älgen för blommor, bin och fåglar?, Fakta skog – Rön från , nr 5, . , (2008). Jakten i – Ekonomiska värden och attityder /06. Adaptiv För- valtning av Vilt och Fisk, forskningsrapport nr 1. , J., , G., och Ängsteg, I., 2011, Besiktning av vild- svinsskador på gröda – en pilotstudie, Rapport nr 11, Viltskade- center, . , J., Roberge, J.-M., , L., , R., , L., Komstedt, K., , M. & , G. 2012, Viltåkrar – foderproduktion och indirekta effekter på skogen, Fakta skog – Rön från , nr 15, . , G., 2008, Äldre är aktiva friluftsutövare, från SCB, Hämtad från: TI_02_A05TI0804.pdf. & Mauget, R., 1989, The effect of planes of nutrition on growth and attainment of puberty in female wild boars raised in captivity, Animal Reproduction Science 20: 71-77. , P., 2010, Vildsvinsskador inom jordbruket, – Hur stora är förlusterna? Examensarbete nr 581, Ekonomprogrammet med naturresursinriktning, , . , L., 2010, Svindyrt med svinstängsel, Hushållningssäll- skapets Medlemsmagasin, nr 2. Plhal, R., Kamler, J. och Homolka, M., 2012, Use of photo traps and faecal pellet group count for estimation of wild boar popula- tion density in environment. hunting, Modern aspects of sustainable management of game population , , 22.–24. Putman, R. J., & Staines, B. W., 2004, Supplementary feeding of wild red deer Cervus elaphus In Europe and North : justifications, feeding practice and Effectiveness, Mammal Rev., Volume 34, No. 4, 285–306. Sand, H., Liberg, O., Aronson, Å., , P., , H.C., Wabakken, P., , S., Bensch, S., , J. och P. , 2010, Den Skandinaviska Vargen en sammanställning av kunskapsläget 1998–2010 från det skandinaviska vargforsknings- projektet , Seriges , Grimsö, Rapport till Direktoratet for Naturforvaltning, , . Sannö, A., Aspán, A., Hestvik, G., och , M., 2014, Presence of Salmonella spp., Yersinia enterocolitica, Yersinia pseudotuber- culosis and Escherichia coli O157:H7 in wild boars, Epidemiol. Infect., s.1–6. Schley, L. & Roper, T. J., 2003, Diet of wild boar scrofa in Western Europe, with particular reference to consumption of agri- cultural crops, Mammal Rev., Volume 33, No. 1, 43–56. , T och , J.P., 2013, Kostnaden av att ha vildsvin: Skador på grödor i södra och , Fakta skog – Rön från , nr 2, . Solheim, J.T., , P. och , K.V., 2004, Kronhjort – Biologi, jakt, tillagning, , 010367-5, . Sorensen, A, , och , R.K., 2014, Impacts of wildlife baiting and supplemental feedingon infectious disease transmission risk: A synthesisof knowledge, Preventive Veterinary Medicine, under tryckning. , , , H., Mathisen, K.M., , J.M. och Skarpe, C., 2010, Long-term browsing impact around diver- sionary feeding stations for moose in Southern , and Management 259:1900–1911. West, B. C., A. L. , and , J.B., 2009, Managing wild pigs: A technical guide, Human-Wildlife Interactions Mono- graph 1:1–55, . , A. och , J, 2010, Vildsvin, Hur stora kost- nader orsakar vildsvin inom jordbruket? Rapport 2010:26, , , . Zedrosser, A.,Steyaert, S. G., , S., Swenson, J.E. och , J.; 2013, The effects of baiting for hunting purposes on bears and their behavior, Report number 2013:3 From the Scandinavian bear research project. Allmänt om Salmonella (). Hämtad från: Allmant-om-salmonella/. ASEK, (). Hämtad från: Planerings--och-analysmetoder/Samhallsekonomisk-analys-och- trafikanalys/ASEK---arbetsgruppen-for-samhallsekonomiska- kalkyl--och-analysmetoder-inom-transportomradet/. Att utfärda och döma ut vite. Hämtad från: Insolvensnet/Att-utfarda-och-doma-ut-vite/. , B., Bjällås, U., Rubenson, S och , R, 2000, , En kommentar till 7 kap. 1 § version 1. Hämtad från: . Bäärnhielm, M., , S. och Gerleman, E., 1991, Arrendelagen, kommentar till 8:32. Hämtad 1januari 2013 från . Dovhjortens historik (). Hämtad från: daggdjur/dovhjort/dovhjort-historik/. Dovhjortens ekologi (). Hämtad från: daggdjur/dovhjort/Dovhjortens-ekologi/ Dovhjortens population (). Hämtad från: artpresentation/daggdjur/dovhjort/dovhjort-population/. Hämtad från: law/index_sv.htm. Fakta om viltstängsel. () Hämtad från: ../fakta_om_viltstangsel_201206 29.pdf. Forskningstjugan (). Hämtad från: . Förteckning över godkända fångstredskap (). Hämtad från: stod-i-miljoarbetet/rattsinformation/beslut/fangstredskap/ forteckning-typgodkanda-fangstredskap.pdf. Hämtad () från: . Hög dödlighet hos dovhjort (). Hämtad från: Overvakning/Dovhjortar/. Jakt på björn (). Hämtad från: rovdjur/Bjorn/. Klassisk svinpest (). Hämtad från: . Kronhjort (). Hämtad från: /daggdjur/kronhjort/. Kronhjortens historik (). Hämtad från: /daggdjur/kronhjort/kronhjortens-historik/. Läkemedelsrester – fördjupning (). Hämtad från: amnen/Lakemedelsrester/Lakemedelsrester---fordjupning/. Mårdhundens biologi och ekologi (). Hämtad från /artpresentation/daggdjur/mardhund/Mardhundens-biologi- och-ekologi/. Hämtad från: //. Hämtad från: viltslag/. () Hämtad från: ce=E-2011-008169&language=EN. Rabies (). Hämtad från: . Rådjur (). Hämtad från: . Rådjurets föda (). Hämtad från: /daggdjur/radjur/radjurets-foda/. Rådjurets förökning (). Hämtad från: /daggdjur/radjur/radjurets-forokning/. Rådjur population (). Hämtad från: /daggdjur/radjur/radjur-population/. Rävens dvärgbandmask (). Hämtad från: dvargbandmask/. Rävskabb (). Hämtad från: /Ravskabb---Sarcoptes/. Salmonellaportal (). Hämtad från: . Hämtad från: . vägnät (). Hämtad från: vagnat/. Trikiner (). Hämtad från: /Trikiner/. Tuberkulos hos hjort (). Hämtad från: /Tuberkulos-hos-hjort/. Vildsvinets historik (). Hämtad från: /daggdjur/vildsvin/vildsvin-historik/. Vildsvin (). Hämtad från: /daggdjur/vildsvin/. Wikimedia commons (). Hämtad från: . , , Skoglig doktor i skogsskötsel, docent i skogshus- hållning vid SLU, Klövviltkonsulent vid , e-post . Bruun, , Skoglig magister, Viltförvaltningshandläggare, i , e-post och telefon . , , Doktor i viltekologi, och Mårdhundsforskning, lantbruks- universitet, e-post . , , Professor och ämnesföreträdare viltekologi, , , fortlöpande e-post. Hörnell-Willebrand, , Fil. Dr., forskare, Associate professor, i Hedmark, Campus Evenstad, e-post . , , Docent, , Lant- bruksuniversitet, Grimsö, fortlöpande e-post samt möte i Grimsö . , , Fil. Dr. i ekologi, Nationellt ansvarig för viltöver- vakning och analys på , e-post . , , Fil. Dr i växtekologi, Viltspecialist, , e-post . , , Professor i viltekologi, lantbruksuni- versitet Grimsö, fortlöpande e-post samt möte i Grimsö , , Agronom, Växtodlingsrådgivare, ek. – VäxtRåd, e-post . , , , e-post . , , Norsk institutt for naturforskning, , e-post . , doktor i ekologi, Inst. för ekologi, , Grimsö, e-post . , , Doktor i matematik, Universitetslektor uni- versitet, telefonsamtal . Sävenhed Hans, Planerare, region öst, , e-post . /Viltmästare, Sjösa säteri, yrkes- jägareförening, e-post . , , , repre- sentant i Nationella viltolycksrådet, NVR och ansvarig för det skadeförebyggande arbetet/frågorna inom Motor i Länsförsäk- ringsgruppen, e-post . Åhlen, P.-A. Viltbiolog, , e-post . M2013/2427/Nm Avsiktsförklaring om mårdhund, Miljödeparte- mentet. Framställan om reglering av viltutfodring, 2014, Lantbrukarnas riks- förbund, , Dnr L2014/99, Landsbygdsdepartementet. Översyn av jaktlagstiftningen m.m. En särskild utredare ska se över den svenska jaktlagstiftningen med syfte att få till stånd dels en modern lagstiftning med tydlig syste- matik och moderna bestämmelser för en långsiktigt hållbar jakt och viltvård samt djurskydd för de vilda djuren, dels ett förbättrat genomförande av EU-rättsliga åtaganden. Myndighetsansva- ret för jakten och viltvården ska utvärderas. En partiell översyn av lagen (2000:592) om viltvårdsområden ska också göras. Utredaren ska också överväga möjligheten att avskaffa den s.k. dubbla jakträtt som finns inom vissa delar av renskötselområdet till följd av bestämmelsen i 25 § rennäringslagen (1971:437) om rätt för medlemmar i samebyar att jaga på renbetesfjällen och i lappmarkerna. Utredaren ska vidare överväga hur jakten, inom ramen för EU-rättsliga åtaganden, långsiktigt kan tryggas på renbetesfjällen i och på kronomarken ovanför odlingsgränsen i och . I ett delbetänkande, som ska lämnas , ska utredaren redovisa utvärderingen av myndighetsansvaret. Upp- draget ska redovisas slutligt . Regelverket för jakt och viltvård när det gäller vilda fåglar och däggdjur finns främst i jaktlagen (1987:259) och jaktförordningen (1987:905).