sou · H2B344 · 2014-06-23 00:00:00 — Således säkerställs att företagare som har uppträtt moraliskt tvivelaktigt, exempelvis genom att sälja sitt bolag till s.k. bolagsplundrare, inte kommer att komma i fråga för skuldnedsättning. För dessa företagare kvarstår i stället det personliga ansvaret fullt ut. Detta bör bidra till att bevara bankernas tilltro till företagares vilja att göra rätt för sig. Det finns alltså fog för antagandet att förslagen kommer att få begränsad påverkan på kreditgivningen. Erfarenheter från den danska regleringen på området talar i samma riktning. Det har inte skett någon utvärdering av det danska skuldsaneringssystemets inverkan på kreditgivningen. Enligt uppgifter från det danska har möjligheten för företagare att få skuldsa- nering emellertid inte nämnvärt påverkat företagens kreditvillkor. 15Jfr och , Skuldsanering för företagare – Effekter på kreditmarknaden, bilaga 4 till betänkandet. 16Lars Silver och , Skuldsanering för företagare – Effekter på kreditmarknaden, bilaga 4 till betänkandet. 12.6.4Förslagen bedöms inte snedvrida konkurrensen Villkoren för att få en F-skuldsanering är samma för samtliga gäl- denärer. Våra förslag innebär inte att någon näringsverksamhet gynnas framför någon annan. En invändning som har framförts vid tidigare lagstiftningsområden är att konkurrensen mellan företagen riskerar att snedvridas om en företagare med pågående näringsverk- samhet kan få sina näringsrelaterade skulder avskrivna. Enligt våra förslag måste emellertid en företagare som ansöker om F-skuldsa- nering utan konkurs ha en välfungerande verksamhet som bedrivs på ett betryggande sätt. Ett tecken på att verksamheten är lönsam och välfungerande är att företaget rätteligen kan betala skatter och andra fordringar. Det ska inte komma i fråga att sanera skulder som uppkommer löpande i den aktuella verksamheten. En rörelse som inte kan betala sina skulder allt eftersom de förfaller bör i stället avvecklas. Och för det fall det är fråga om en fungerande verksam- het finns det möjlighet för att undanta sådana icke förfallna fordringar och krediter som företagaren är i behov av i sin verksamhet, såsom exempelvis leasingavtal eller checkräkningskrediter. Dessa fordringar kommer därmed inte att skrivas ned. Med denna ordning är risken för att konkurrensen skulle snedvridas mycket begränsad. Av bland annat samma anledning föreslår vi tydliga krav på företagarens sätt att bedriva näringsverksamhet. En företagare som har bedrivit verksamhet på ett oförsvarligt och illojalt sätt ska inte kunna få förmånen av en F-skuldsanering. Detta innebär bland annat att företagaren måste sköta sina förpliktelser gentemot det allmänna och följa de lagar och regler som gäller för samtliga före- tagare. På detta sätt tror vi att den sunda konkurrensen mellan företag främjas, och det är vår bedömning att förslagen inte påver- kar konkurrensförhållandena mellan företag på något negativt sätt. 12.6.5Samhällskostnaderna för överskuldsatta personer kommer att minska Våra förslag medför att överskuldsatta personer med näringsrelate- rade skulder kommer att skuldsaneras i större omfattning än . En stor del av dessa personer kommer att ha avvecklat sin närings- verksamhet genom en konkurs. De kommer i många fall att sakna sysselsättning, och en F-skuldsaneringen medför en möjlighet för dem att antingen återgå till att bedriva näringsverksamhet eller till att få en löneanställning i stället för att vara arbetslösa. Därmed uppstår en ekonomisk vinst för samhället som består i minskade kostnader för dels försörjning, dels för olika former av insatser. En utgångspunkt för att studera förslagets effekter i detta avse- ende är beräkningar gjorda av . Enligt dessa beräkningar kan en överskuldsatt person förväntas kosta samhället i form av förlorade produktionsvär- den till följd av att gäldenären inte arbetar.17 Därtill kommer en besparing av en rad andra välfärdskostnader för samhället, såsom exempelvis sjukpenning, sjukersättning, ekonomiskt bistånd samt i viss mån a-kassa. Enligt kan dessa väl- färdskostnader uppskattas till . Beloppet är baserat på de ekonomiska konsekvenser som i tidigare studier funnit att personer med denna typ av utanförskap förorsakar samhället. Tabell 12.1 Årlig genomsnittlig samhällskostnad för en överskuldsatt person Kostnad (kr) Källa: 2011:11. Den gäldenärskategori som kan komma i fråga för F-skuldsanering kommer inte att leva i ett sådant ekonomiskt utanförskap som många av de gäldenärer som genomgår ett vanligt skuldsanerings- förfarande. Men om deras skuldbörda hindrar dem från att återgå till förvärvsarbete, och om inget görs åt deras situation, riskerar naturligtvis även dessa gäldenärer att hamna i ett ekonomiskt utanförskap. 17 Baserat på en tidigare inkomst om , se 2011:11, Budgetrådgivning – en kortsiktig kostnad eller en lönsam social investering, s. 23. Sammanlagt har vi uppskattat kostnaderna för en överskuldsatt företagare som på grund av sin skuldbörda är förhindrad att återgå till arbete till . Vi har uppskattat att cirka 800 personer kommer att beviljas F-skuldsanering. Vissa av dessa gäldenärer kommer att misslyckas med sin skuldsanering. Och det är inte alla skuldsane- rade företagare som kommer att återvända till näringsverksamhet. En del av dem som startar på nytt kommer troligen återigen att misslyckas. Det är dock rimligt att förvänta sig att en majoritet av de gäldenärer som genomgår en F-skuldsanering återgår till någon form av förvärvsarbete. Om cirka 600 av de gäldenärer som genomgår en F-skuldsanering gör en nystart och återgår till att arbeta i stället för att uppbära försörjningsstöd medför detta en årlig besparing för samhället i form av förlorade produktionsvärden och välfärdskostnader med . 12.6.6Förslagen medför engångsvisa kostnader och årliga kostnadsökningar för Engångskostnader för att genomföra förslaget För att kunna genomföra den föreslagna lagstiftningen uppkommer en del engångskostnader för . Den största kostnaden uppstår för utveckling av verksamhetssystemet. har uppskattat att det krävs för detta arbete till en sammanlagd kostnad om (). Därtill kommer utbild- ning av handläggare och ekonomer. Enligt Kronofogde- myndigheten krävs det tio heltidstjänster för att hantera de nya ärendena om F-skuldsanering. Detta framstår som rimligt med tanke på att en handläggare hos hanterar cirka 130 skuldsaneringsärenden och vårt förslag förväntas medföra en ökad årlig ärendetillströmning med cirka 1 300 ärenden (se nästa avsnitt). Därtill kommer utbildningskostnad för två eko- nomer (1,5 heltidstjänster). Utbildningen förväntas kosta per tjänst, vilket innebär en sammanlagd kostnad om . Till detta kommer viss kostnad för att utarbeta och trycka nya pappersblanketter. har upp- skattat denna kostnad till . Slutligen tillkommer en kostnad om för informationsinsatser i samband med att den nya lagen träder i kraft. Sammanfattningsvis kan utredningens förslag förväntas medföra en engångskostnad för om (se tabell 12.2). Tabell 12.2 Engångskostnader KFM (år 0) Summa (kronor) Ny pappersblankett och tryckkostnad Utbildning handläggare och ekonomer (12 x 10 000) Utveckling verksamhetssystem (Fenix) (10 x ) Ökade kostnader till följd av ökat antal ärenden Hur många kan förväntas ansöka om F-skuldsanering? Vi har alltså uppskattat att cirka 800 personer kommer att beviljas F-skuldsanering (se ovan under avsnitt 12.5). Erfarenheter från visar emellertid att antalet ansökningar och beviljade skuldsaneringsärenden inledningsvis var färre för att sedan öka. Det är rimligt att anta att samma utveckling sker i . Vi har därför utgått från en lägre siffra innan skuldsane- ringsformen blivit känd för allmänheten och regleringen har varit i kraft , och i stället uppskattat antalet ansökningar om F-skuldsanering till 800. beviljar av samtliga ansökningar om skuldsanering. Det är svårt att uppskatta hur stor andel av ansökningarna om F-skuldsanering som kommer att beviljas. Å ena sidan kan det antas att dessa gäldenärer, generellt sett, kommer att ha ordning på sina räkenskaper och dokument och att en stor andel av ansökningarna kommer att beviljas. I mot- satt riktning talar det förhållandet att det ställs höga krav för att kunna beviljas F-skuldsanering. Det är rimligt att anta att de båda nu nämnda aspekterna så att säga tar ut varandra och vi har därför utgått från samma procentuella andel beviljade ansökningar som enligt skuldsaneringslagen (dvs. 800 beviljade ansök- ningar skulle därmed innebära 1 300 ansökningar om F-skuldsanering. Detta innebär att cirka 1 300 gäldenärer skulle ansöka om F-skuldsanering när förfarandet blivit etablerat i det svenska insolvenssystemet. har vi uppskattat att cirka 800 gäldenärer kommer att ansöka om F-skuldsanering. Av dessa kan cirka 500 ansökningar () förväntas bli beviljade. Därtill kommer ärendena om omprövningarna. Enligt uppgifter från domstolar i har antalet omprövningar varit få. I har andelen skuldsaneringsbeslut som blir föremål för omprövning varit 8–. Statistik från visar att denna siffra har varit i vart fall sedan började handlägga omprövningsärendena. Flest omprövningar sker under det första och andra skuldsaneringsåret (). Även om förutsättningarna är annorlunda kan det antas att ungefär samma andel av F-skuldsaneringarna kommer att omprövas. kommer emellertid antalet omprövningar att vara högst begränsade eftersom det då endast finns ett fåtal F-skuldsanerings- beslut att ompröva. har uppskattat anta- let omprövningsärenden till 8 och till 30 ärenden år 2. Det saknas anledning att frångå myndighetens bedömning. Sammanfattningsvis har vi således uppskattat att Kronofogde- myndigheten kommer att få in 800 ansökningar om F-skuldsanering och 8 ansökningar om omprövning och därefter 1 300 ansökningar om F-skuldsanering och 30 ansökningar om omprövning. Det kan i och för sig tänkas att en del av dessa 1 300 ansökningar görs av sådana gäldenärer som annars hade ansökt om skuldsanering. Vi tror dock att merparten av de gäldenärer som ansöker om F-skuldsanering utgör en ny gäldenärskategori och vi har därför utgått från att samtliga dessa ärenden utgör en ökning av ärendetillströmningen hos . kostnad för ett ärende om F-skuldsanering Av årsredovisning framgår att myndighetens kostnad för skuldsaneringsverksamheten uppgick till . I detta belopp ingår kostnader för drift, underhåll och förvaltning av verksamhetens IT-system med . Den faktiska arbetskostnaden för skuldsaneringarna uppgick således till . 11 735 ärenden vilket innebär att den genomsnittliga arbetskostna- den per ärende uppgick till (100 036 000/11 735). Kostnader beräknas normalt per avslutat ärende. I den nu fram- räknade summan ingår emellertid också kostnader för nerlagd tid i sådana ärenden som pågick men som ännu inte hade avslutats . Eftersom skuldsanering för företagare startar år 1 har vi utgått från antalet inkomna ärenden när styckkostnaden per ärende har beräknats. Kostnaden blir då högre i jämförelse med nuvarande kostnader för handläggning. Å andra sidan är det en ny verksamhet som startar, vilket innebär att den kommer att vara mer kostnadskrävande initialt. Frågan är om den nya lagstiftningen medför att ytterligare utredningsinsatser måste vidtas som fördyrar hanteringen, och om den genomsnittliga kostnaden per ärende blir högre för den här typen av skuldsaneringar än för övriga skuldsaneringsärenden. Det är vår bedömning att de ärenden som har föregåtts av en konkurs endast kommer att kräva marginellt mer arbete än de vanliga skuld- saneringarna, I dessa ärenden är näringsverksamheten avvecklad, skulderna uppklarade och det finns utredning om hur näringsverk- samheten har bedrivits i form av förvaltarberättelse och slutredo- visning. Vi uppskattar att av gäldenärerna kommer att ansöka om F-skuldsanering utan konkurs. I dessa ärenden måste bland annat göra en bedömning av om verksamheten bedrivs på ett betryggande sätt och är välfunge- rande. Det kommer att krävas ekonomisk kompetens för att göra ekonomiska utredningar och bedömningar av företagarens framtida intäkter. har uppskattat att åtminstone en till en och en halv årsarbetskraft behöver tillföras utöver beräk- nad handläggningsresurs enligt ovan. Vår bedömning är att bör tillföras ytterligare en och en halv årsarbetskraft med ekonomisk kompetens för att kunna hantera den nya ärendetypen på ett effektivt och rättsäkert sätt. Kostnaden för en ekonom med en bruttoinkomst om kan beräknas till inklusive sociala avgifter och OH-kostnader. En och en halv sådan årsarbetskraft innebär en årlig kostnad om . Utöver denna tillkommande kostnad gör vi bedömningen att kostnaden per ärende kommer att motsvara kostnaden för övriga skuldsaneringsärenden (dvs. År 1, då antalet ansökningar om F-skuldsanerings- ärenden förväntas uppgå till 800 och antalet omprövningar till 8, blir kostnadsökningen till följd av ökad ärendetillströmning alltså (1 230 000 + 808*8 525). År 2 och framåt, då antalet ansökningar förväntas uppgå till 1 300 och omprövningar till 30, blir motsvarande kostnadsökning (1 230 000+1 330*8 525). Kostnader för drift, underhåll och förvaltning av verksamhetens IT-system har löpande årliga kostnader för drift, underhåll och förvaltning av verksamhetens IT-system med . En ökning av antalet ärenden i storleksord- ningen 1 300 ärenden bör endast påverka dessa kostnader marginellt varför någon justering för tillkommande kostnader inte behöver göras i denna del. är skyldig att kungöra sina beslut om att inleda skuldsanering och bevilja skuldsanering. Ett ökat antal skuldsaneringar kommer att leda till att får ökade kostnader för kungörelse. skuldsaneringsutred- ning har uppskattat kostnaden för varje kungörelse till . Om 800 gäldenärer beviljas F-skuldsanering kommer kost- naderna för kungörelser att uppgå till (800*2*40). För som lagstiftningen är i kraft är kostnaden lägre. Det är i detta fall fråga om 1 000 kungörelser för de beviljade F- skuldsaneringarna. Därtill kommer antagligen Kronofogdemyndig- heten att inleda F-skuldsanering för ytterligare några gäldenärer som sedan inte beviljas F-skuldsanering. Enligt uppgift från är detta emellertid sällsynt förekom- mande, och kostnaden för dessa ytterligare kungörelser bedöms vara marginella i sammanhanget. Kostnader för betalningsförmedling och elektronisk ansökan skuldsaneringsutredning har med hjälp av Kronofogde- myndigheten uppskattat kostnaden för att utveckla en tjänst om betalningsförmedling till . kommer inte att öka till följd av våra förslag och våra förslag medför i denna del ingen ytterligare kostnad. Enligt vårt förslag ska ta ut en årlig avgift för förmedlingsverksamheten. Denna förmedlingsavgift ska finansiera de löpande kostnaderna för förmedlingsverksamheten. Därmed uppstår varken någon årlig intäkt eller årlig kostnad för driften av betalningsförmedlingen för . skuldsaneringsutredning har uppskattat kostnaderna för att möjliggöra elektroniska ansökningar till . Inte heller denna kostnad kommer att påverkas av om för- slaget i denna utredning genomförs eller inte. Om förslaget om betalningsförmedling och elektronisk ansökan inte genomförs enligt skuldsaneringsutrednings förslag är det inte säkert att det genomförs enbart beträffande ett skuld- saneringssystem för företagare. Men om detta skulle inträffa finns det ingen anledning att frångå upp- skattning av dessa kostnader. Dessa skulle i så fall alltså uppgå till för betalningsförmedling och till för elektronisk ansökan. Tabell 12.3 kostnadsökning för ökad ärendetillströmning år 1 (800 ansökningar) Kostnad (kronor) Ökad ärendetillströmning (ansökningar) (800 x 8 525) Ökad ärendetillströmning (omprövningar) (8 x 8 525) Ekonomisk utredningskompetens (1,5 x 820 000) Ökat antal kungörelser (1 000 x 40) Tabell 12.4 kostnadsökning för ökad ärendetillströmning år 2 och framåt (1 300 ansökningar) Kostnad (kronor) Ökad ärendetillströmning (ansökningar) (1 300 x 8 525) Ökad ärendetillströmning (omprövningar) (30 x 8 525) Ekonomisk utredningskompetens (1,5 x 820 000) Ökat antal kungörelser (1 600 x 40) 12.6.7Förslagen medför endast marginella kostnadsökningar för Domstolar Enligt skuldsaneringslagen prövar tingsrätten överklaganden av skuldsaneringsbeslut. Vi föreslår att även Kronofogdemyndig- hetens beslut om F-skuldsaneringar ska kunna överklagas till tings- rätten. Detsamma gäller inledandebeslut och beslut om att gäldenä- ren vid inledandebeslutet ska påbörja avbetalningen. Vårt förslag kommer att leda till en viss ökning av antalet ären- den vid domstolarna. Tillämpningsområdet för den nya skuldsane- ringsformen kommer emellertid vara begränsat. Vi har tidigare uppskattat att cirka 1 300 gäldenärer kommer att ansöka om F-skuldsanering. Antalet beslut som överklagas kommer således att vara lågt. Vi föreslår även att information om skuldsanering ska bifogas kallelse till edgångssammanträde i konkursärendena. kom det in 11 217 ansökningar om konkurs. I det stora flertalet av dessa ärenden kallas gäldenären, eller företrädare för gäldenären, till edgångssammanträde. Det är således fråga om ett relativt stort antal ärenden. Emellertid medför förslaget inga nya uppgifter i sak. Det är endast fråga om att bifoga ytterligare ett dokument till den kallelse som ändå ska skickas till gäldenären. Förslaget bedöms därför ha högst begränsad effekt på domstolsväsendets kostnader. Sammanfattningsvis bedöms förslagen medföra enbart marginella kostnadsökningar för Domstolar. 12.6.8Förslagen medför inga ökade kostnader för kommunerna Kommunernas budget- och skuldrådgivare föreslås inte få några särskilda uppgifter enligt den nya lagen. Visserligen bör kommu- nernas budget- och skuldrådgivare, om de kommer i kontakt med potentiella F-skuldsaneringsgäldenärer, upplysa dessa personer om institutet och också i viss mån vägleda dem, men det är vår bedöm- ning att våra förslag inte påverkar kommunernas kostnader för skuldsaneringsfrågor annat än i högst begränsad utsträckning. Som framgår ovan under avsnitt 12.6.5 kommer en del av den samhällsekonomiska besparingen att komma kommunerna till godo. Enligt beräkning kostar varje överskuld- satt person kommunerna (se avsnitt 12.6.5 ovan). Om 800 överskuldsatta personer genom F- skuldsanering blir sanerade från sina skulder innebär detta en årlig kostnadsbesparing för kommunerna på . 12.6.9Förslagen medför vissa kostnadsökningar för kommer att påverkas av förslagen, främst i egenskap av borgenär, men också för att i vissa fall kan komma att begära ett yttrande från . Förslaget kommer att medföra ett årligt tillskott om 1 300 ansökningar. kommer dock inte att beröras av samtliga dessa ären- den. Vi har tidigare uppskattat att av ärendena kommer att röra F-skuldsaneringar efter konkurs. I dessa ärenden finns det redan utredning om gäldenärens tillgångar och skulder. Framgår det av denna utredning att gäldenären har mer än ringa skatteskulder, eller att det föreligger någon annan diskvalificerings- grund, kommer i många fall att avslå ansökan utan att tillfråga om yttrande. Dessa ärenden medför således inget merarbete för del. Däremot kan det i en del övriga ärenden, exempelvis då det i förvaltarberättelsen eller av utredningen i övrigt framkommer uppgifter som i viss mån talar för misskötsamhet, finnas anledning att tillfråga om ett yttrande. Så kan också vara fallet om gäldenären endast har begränsade skatteskulder och behöver utreda närmare om dessa skulder utgör hinder för en F- skuldsanering eller inte. När det är fråga om F-skuldsaneringar utan konkurs kommer det finnas anledning för att tillfråga om gäldenären då det i dessa ärenden vanligt- vis saknas utredning om hur näringsverksamheten drivs. Vi har tidigare uppskattat att av F-skuldsanerings- ärendena kommer att avse F-skuldsaneringar utan konkurs. Detta innebär cirka 130 ärenden . Det kan antas att ett yttrande från kommer att begäras i flertalet av dessa ärenden. Därtill kommer naturligtvis , precis som övriga borgenärer, att få tillfälle att yttra sig över förslaget om F-skuldsa- nering i de ärenden där uppträder som borgenär. Ett ökat antal ärenden kommer således att innebära visst merarbete för . Sammanfattningsvis bedömer vi att kommer att få vissa kostnadsökningar på grund av förslaget. Det är dock vår be- dömning att denna kostnadsökning kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. De beräkningar och bedömningar som gjorts är inte annat än uppskattningar och de rymmer ett stort mått av osäkerhet. Försik- tighet är därför nödvändig vid värderingen av åtgärdernas genom- slag. Oavsett detta kan slutsatsen dras att varje företagare som efter en misslyckad företagssatsning ges en möjlighet till nystart kommer att innebära en besparing av samhällets kostnader. Det är vår bedömning att förslagen totalt sett får en positiv samhällsekonomisk effekt genom att den samhällsekonomiska nyttan av förslagen i form av ökad ekonomisk tillväxt och mins- kade kostnader för överskuldsatta förväntas överstiga den samhällsekonomiska kostnaden i form av försämrade kreditgiv- ningsvillkor och ökade kostnader för . bör tillföras ökade anslag motsvarande de ovan beräknade kostnadsökningarna. Våra förslag leder inte till några direkt minskade kostnader för någon annan myndighet vari- från medlen kan omfördelas. I stället finansieras förslagen genom minskade välfärdskostnader till följd av att färre personer kommer att leva i ekonomiskt utanförskap. För statens del är det fråga om minskade kostnader för bland annat (se tabell 12.1). kommer även ökat nyföretagande och ekonomisk tillväxt leda till ökade intäkter för staten i form av bland annat skatt. De positiva konsekvenserna av reformen kan inte väntas slå ige- nom . Förslagen kan därför väntas innebära en viss ökning av de statsfinansiella kostnaderna . Bedömning: För företag som är borgenärer innebär förslaget risk för minskade intäkter och vissa administrativa kostnader. Förslaget gynnar företag vars företrädare kan komma i fråga för en F-skuldsanering. För övriga företag får förslagen vissa positiva effekter i form av ökat nyföretagande och ekonomisk tillväxt. Om en reglering kan få effekter av betydelse för företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, ska konsekvensutredningen enligt 7 § förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning, i den omfattning det är möjlig, innehålla en beskrivning av följande: 1.antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verk- samma i samt storleken på företagen, 2.vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, 3.vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, 4.i vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen, 5.hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen, och 6.om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. De företag som berörs av förslagen är främst sådana som intar rollen som borgenär. Men även ett företag vars företrädare beviljas F-skuldsanering kommer att påverkas av förslagen. Om förslagen skulle leda till en ökning av kreditkostnaderna eller försämrade kreditvillkor kan förslagen påverka även andra företag. Förslaget påverkar således företag olika beroende på vilken roll de intar. I det följande behandlar vi förslagens konsekvenser för företagen i dessa olika roller. 12.7.2Företag som är borgenärer Risk för minskade intäkter i form av fordringsbortfall Förslagen påverkar de företag som kommer i kontakt med den nya skuldsaneringsformen i egenskap av borgenärer. Dessa företag kan förekomma i samtliga branscher och vara såväl stora som små. Av naturliga skäl kommer banker och andra kreditinstitut förekomma som borgenärer i F-skuldsaneringsärendena oftare än andra företag.