sou · H2B337 · 2014-06-11 00:00:00 — Det är också viktigt att stödsystemets effekter på kostnaderna för förnybar el utvärderas. Avsikten med systemet är, eller borde i alla fall vara, att stödja de olika formerna av förnybar el fram till en tidpunkt då skaleffekter och learning by doing har gjort dessa alternativ konkurrenskraftiga på marknadens villkor. Om det skulle visa sig att några kostnadssänkande effekter inte uppstår, så bör det finnas en beredskap att ompröva stödsystemet. Med stagnerande efterfrågan och betydande kapacitetstillskott i form av subventionerad vindkraft och ett nytt, möjligen också subventionerat, kärnkraftverk i kommer elpriserna i produ- Bilaga 2 till LU15 centledet att pressas. Från samhällsekonomisk synpunkt är detta ett tecken på att kapaciteten i kraftindustrin byggts ut för snabbt i förhållande till efterfrågans utveckling. Man kan säga att kraft- industrins dynamiska effektivitet blivit lägre. För kraftindustrins del innebär detta att lönsamheten blivit lägre. Från samhällsekonomisk synpunkt är detta bara ett för- delningsproblem; inkomster omfördelas från kraftindustrins ägare till konsumenterna av el. Men en sämre lönsamhet i kraftindustrin kan också ha negativa konsekvenser för innovationer och teknisk utveckling inom kraftproduktionen, vilket är ett samhällsekono- miskt problem. Man kan visserligen säga att stödet till förnybar el inte är något annat än ett stöd till innovationer och teknisk utveckling inom kraftindustrin. ter det sig motiverat att se detta stöd i ett vidare perspektiv än de klimatpolitiska målen. Det är också ett samhällsintresse att kraftindustrin har en lönsamhet som möjliggör en dynamisk långsiktig utveckling av denna industri. Fjärrvärmen spelar en mycket viktig roll i det svenska energi- systemet. Bland annat är det inom produktionen av fjärrvärme som användningen av biobränslen har kunnat expandera snabbt, vilket har underlättat utfasningen av olja som bränsle i uppvärmningen av bostäder och lokaler i . har emellertid fjärrvärmen utsatts för konkurrens från lokal värmeproduktion, främst i form av bergvärme i kombination med värmepumpar. har bl.a. energieffektivare byggnader gjort att efterfrågan på fjärrvärme inte längre växer. Dessutom har efterfrågans tidsfördelning ändrats, med relativt högre efterfrågan under den kallaste vinterperioden. Kortsiktigt är detta ett prissättningsproblem. På kan situationen utvecklas till ett hot mot fjärrvärmeföretagens lönsamhet och en konflikt mellan olika mål i energi- och miljö- politiken. Närmare bestämt målet om effektivare energianvändning och målet om ökad andel förnybara energiformer i den samlade energitillförseln. Bilaga 2 till LU15 Fjärrvärmemarknaden består av ett stort antal lokala marknader, varav de flesta är små i förhållande till produktionen i en anläggning med effektivt utnyttjande av skalfördelar. Det betyder att det i all- mänhet saknas förutsättningar för konkurrens inom ett fjärrvärme- system. Ett alternativ till sådan konkurrens är att flera företag konkurrerar om rätten att driva ett eller flera fjärrvärmesystem . Med den ägar- och företagsstruktur som finns på den svenska fjärrvärmemarknaden finns det emellertid inte reella förutsättningar för denna typ av konkurrens. Det betyder att varje enskilt fjärrvärmesystem bör betraktas som ett vertikalt integrerat naturligt monopol. Mot den bakgrunden bör fjärrvärmen, på samma sätt som el- näten, vara föremål för en reglering som säkerställer att konsumen- ternas intressen tillgodoses. Hur denna reglering ska vara utformad bör utredas i särskild ordning. Från samhällsekonomisk synpunkt är det dock viktigt att en reglering av fjärrvärmen utformas så att priserna kommer att reflektera relevanta marginalkostnader, vilket bl.a. innebär att priserna reflekterar kostnaden för att säkerställa att tillräcklig kapacitet finns tillgänglig . Behov av exogena reformer Alla marknader måste förändras i takt med att förhållandena på ut- buds- och efterfrågesidan förändras. Detta gäller också marknader som likt el- och fjärrvärmemarknaderna är beroende av specifik infrastruktur och har regelverk som till stor del är bestämda av statsmakterna. Men även för dessa marknader måste man skilja mellan endogena förändringar som marknadens aktörer utformar och implementerar och exogena förändringar som grundas på politiska beslut. Den viktigaste slutsatsen av denna studie är att behovet av exogena reformer på de svenska energimarknaderna är begränsat, som ändrade förutsättningar kommer att kräva bety- dande endogena reformer. Med andra ord är det marknadens aktörer snarare än statsmakterna som bör driva anpassningen av marknadernas institutioner och regelverk till ändrade förhållanden. Bilaga 2 till LU15 har statsmakterna en viktig roll som regelsättare. När det gäller statsmakternas roll i energimarknadernas framtida utveckling har den här genomförda analysen lett till fyra förslag som sammanfattas i följande punkter: –Inför en konkurrensbonus på sådana investeringar i trans- missionsnät och överföringsförbindelser som säkerställer eller ökar konkurrensen på elmarknaden. –Ändra stödet till förnybar el så att detta inte kan utgå då spotmarknadspriserna är mycket låga eller negativa. –Inled en utvärdering av stödet till förnybar el med syfte att identifiera dess kostnadssänkande effekter. –Inför en reglering av fjärrvärmeverksamheten med regleringen av elnäten som förebild. Utöver dessa åtgärder vore det, för samhällsdebatten om el- marknaden och för framtida studier av denna, värdefullt om skulle lägga om sin elmarknadsstatistik till att genomgående avse hela den nordiska elmarknaden. S. och L. , (2012). and Market on the Nordic Market, , Vol. 33, nr 2, s. 101-117. S. och L. , (2007a). Integration of multiple markets for electricity: The case of and . Energy Policy, 35, s. 3383-3394. S. och L. , (2007b). Provision of Operating Reserve Capacity: Principles and practices on the Nordic electricity market, , Vol. 2, nr 1, s. 73-98. S. och L. , (2006). Why has the Nordic electricity market worked so well, Utilities Policy, 14, s. 148- 157. S. och L. , (2002). Market in the Nordic market?, , Vol. 23, nr 2, s.73-96. Aguilera, R. F. och M. Radetzki (2014), – hur kommer den att transformera de globala gas- och olje- marknaderna?, Ekonomisk Debatt, nr 2, s. 30-41 , L. och E. S. (2004). Hur bör elhandeln organiseras?, Elforsk rapport 2004:10. , R., A. Karimu och P. (2012) Elmarknaden och elprisets utveckling före och efter avregleringen: ekono- metriska analyser. Crampton, P., A. Ockenfels och S. Stoft (2013). Capacity Market Fundamentals, Economics of Energy & Environmental Policy, Vol. 2, nr 2, s. 27-46. Referenser Bilaga 2 till LU15 , S.-O. och T. Tangerås (2011), Investeringar på el- marknaden – fyra förslag för en bättre funktion, Rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2011:5, . Ellerman, A. D., P. L. Joskow, R. Schmalensee, J. P. Montero och E. M. (2000), Markets for , . Ellerman, A. D. och P. L. Joskow (2008). IEA (2013), World Energy Outlook , /, . Krishnamurthy, C. B. och B. Kriström (2013). Energy demand and income elasticity: a cross country analysis, , 2013:5, , . 2013/14:174, Genomförande av energieffektiviserings- direktivet, . 2013/14:187, Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten, . SOU 2011:44, Fjärrvärme i konkurrens, . (2010), Horizontal Merger Guidelines, tillgänglig på: . , L., S. Mandell, A. Marcu, C. Munnings och S. (2013). Utvecklingen av EU:s handel med utsläppsrätter och den framtida internationella utsläppsmarkanden, IVL, Rapport 2139. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över- prövning. 15.Investeringsplanering för försvars- materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam- stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande.