sou · H2B35 · 2014-02-10 00:00:00 — Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Figur 3.8 Lärarlöner inom i internationell jämförelse Källa: , Education at a Glance 2012. Lönerna redovisas i dollar och är justerade för relativ köpkraft i de olika länderna (PPP). Figur 3.9 Lärarlöner inom gymnasieskolan i internationell jämförelse Källa: , Education at a Glance 2012. Lönerna redovisas i dollar och är justerade för relativ köpkraft i de olika länderna (PPP). Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Av dessa båda diagram framgår tydligt att de svenska lärarlönerna (markerat med det röda strecket) ligger lågt också i förhållande till många andra industriländer och även i genomsnitt. Det är bara i ett fåtal länder som ingår i jämförelsen till exempel och , där lärarlönerna är lägre än i . Det anseende som ett yrke har i det omgivande samhället är ett betydelsefullt mått på yrkesgruppens status. Dessutom är det bety- delsefullt för att förstå yrkesgruppens möjligheter till professionell yrkesutövning. Det finns ett antal studier som belyser frågan om hur läraryrket uppfattas i samhället . Samtliga studier visar att läraryrket värderas ganska lågt i förhållande till andra yrken. har i sin avhandling undersökt uppfattningar om ett antal olika yrkens status. I en enkätundersökning fick nästan 2 000 personer i olika åldrar svara på frågor om hur de såg på olika yrken. Svarspersonerna fick sätta poäng på hur de ansåg att olika yrken värderas i samhället vad gällde status. Här framgick att gymnasielärare av 100 yrken rangordnades som nummer 44 (följt av kock och sjukgymnast) och grundskollärare som nr 52 (följt av reseledare och akupunktör). I toppen återfanns yrkeskategorierna ambassadör, läkare, domare och professor och i botten städerska, gatuköksbiträde och diskare.149 presenterade 2011 en rapport som byggde på 855 intervjuer med föräldrar till barn i grund- och/eller gymnasie- skolan om deras barns yrkesval. Av rapporten framgick att de yrken som de flesta kunde tänka sig att rekommendera sitt barn var civilingenjör (), advokat () och läkare (13 pro- cent). kunde tänka sig att rekommendera sina barn att söka sig till läraryrket. Majoriteten av föräldrarna tyckte att läraryrket hade låg status () och majoriteten av svarspersonerna ansåg dessutom att läraryrkets status hade minskat jämfört med för 10 år sedan.150 genomförde 2012 en undersökning med 1 000 gymnasieelever om deras framtida yrkesval. Undersökningen visade att var fjärde elev som tänkte söka sig vidare till högskola 149Ylva : Yrke, Status & . En sociologisk studie om yrken på en segre- gerad arbetsmarknad. : 2006, 74. 150Lärarförbundet: Föräldrars attityder till skolan 2011, 2011. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade och universitet hade övervägt att söka lärarutbildningen, men av dessa elever trodde att de skulle komma att göra det. Skälen till att eleverna valde bort lärarutbildningen och läraryrket var att de inte var lockade av yrket (), inte var intresse- rade av att undervisa () och att lönen inte var tillräckligt hög (). Undersökningen var inte designad för att kunna besvara frågan om varför eleverna inte var lockade av yrket. Några av eleverna hade dock lämnat öppna svar i anslutning till frågan och här framgick bland annat att lärares arbetsmiljö ansågs vara stressig och stökig, att eleverna uppfattade att lärare inte fick uppskattning för sitt arbete och att flera blivit avrådda från att söka sig till yrket av någon de kände. Eleverna hade också fått svara på vilka aspekter de värderar högt när de skulle välja framtida yrke. För en stor majo- ritet () var det viktigast att få ett yrke som de trivdes och utvecklades i. Hög lön och goda villkor kom på andra plats (29 pro- cent). En slutsats man kan dra utifrån dessa uppgifter är att elev- erna upplevde att de inte uppfattade läraryrket som ett yrke med vilket de skulle kunna trivas och utvecklas i.151 151 : Allt annat än lärare!- 1000 gymnasieelever om sina drömyrken och sina kommande utbildningsval, 2012. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Söktrycket till lärarutbildningen är ett vanligt använt mått på hur attraktivt yrket anses vara i samhället. Figur 3.10 Behöriga förstahandssökande per antagen till yrkesexamensprogram inom pedagogik och lärarutbildning Källa: SCB. Diagrammet visar att söktrycket på lärarutbildningen ökade något , med en topp på cirka 2,6 sökande per antagen . Därefter föll söktrycket kraftigt och . Förändringen bestod både i att antalet sökande minskade och att antalet platser utökades. var det till exempel 21 484 förstahandssökande och 8 161 som antogs, medan det 2002 var 14 427 sökande och 11 661 som antogs. Söktrycket har legat på en relativt låg nivå med omkring 1,2 till 1,4 sökande per antagen. Man bör alltså notera att utveck- lingen styrs både av antalet antagna och av antalet sökande. Som en jämförelse kan noteras att det i , där lärarutbild- ningen är en av de mest populära högskoleutbildningarna, är så många som 10 sökanden per plats.152 152 2011, 73. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Figur 3.11 Söktryck lärarutbildningen jämfört med totalt söktryck 1996–2012 Källa: SCB. I figur 3.11 ovan sätts söktrycket till lärarutbildningarna i ett sam- manhang genom att det jämförs med hur lärarutbildningens sök- tryck har förhållit sig till söktrycket på högskolan i stort . Här framgår tydligt att lärarutbildningen ligger klart under genom- snittet i söktryck . Skiftet förefaller ha skett då lärarutbildningen gick från att vara populärare än snittet till att ligga klart under. Uppgifter som går att jämföra med dessa data finns inte tillgängliga eftersom förändringar gjorts i register och datasystem. Antalet sökande till lärarprogrammet ökade jämfört med från drygt 11 000 till nästan 14 000, eller med cirka 24 procent.153 Eftersom antalet antagna också utökades gick söktrycket emellertid inte upp så mycket – bara med cirka 4–. Med andra ord verkar det som att utbildningen blivit klart mer populär att söka. Däremot har konkurrensen om platserna inte hårdnat särskilt mycket. 153 Källa SCB. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Som alternativt mått på läraryrkets attraktionskraft kan man också hänvisa till genomsnittsbetyg eller högskoleprovspoäng för de antagna. Denna typ av uppgifter har forskargruppen för utbild- ningssociologi i använt.154 utvärdering (IFAU) har också i ett par rapporter uppgifter redovisat om nyexaminerade lärares gymnasie- betyg och kognitiva förmåga över tid.155 Generellt ger även dessa indikatorer en bild av att intresset för lärarutbildningen har mins- kat och att färre högpresterande studenter söker sig till utbildningen. Genomsnittsbetygen för nyantagna till lärarprogram- men har sjunkit. 3.6.6Sammanfattning: Läraryrkets status I flera olika avseenden har läraryrkets status sjunkit . Huvudmännen och då särskilt kommunerna i egenskap av att de utgör den största arbetsgivaren för lärarna, kan hållas ansvariga för vissa delar av denna utveckling, nämligen att antalet lektorer har minskat, att lärarlönerna inte har prioriterats och att antalet obehöriga lärare har ökat. Även om ett kärvt ekonomiskt läge och brist på behöriga lärare är legitima skäl till huvudmännens agerande, så kan tendenserna ändå ses som uttryck för att lärar- yrket har nedvärderats både av de kommunala huvudmännen och av de enskilda huvudmännen. Genom den dåliga löneutvecklingen för lärarna och den därigenom bristande attraktiviteten hos lärar- yrket har kommunerna också en del av ansvaret för den svaga rekry- teringen till lärarutbildningen. Orsaken till den sjunkande statusen är mångfasetterad och hänger ihop med läraryrkets villkor och förutsättningar i sin helhet. Tidi- gare i kapitlet har framkommit att lärarnas arbetsbörda har ökat markant och att lärarnas inflytande på sitt arbete har minskat i en rad avseenden. Detta har sannolikt också betydelse för att färre vill utbilda sig till lärare och att yrket anses oattraktivt. Ytterligare en aspekt som bör beaktas är att befolkningens all- männa utbildningsnivå har stigit markant . Lärar- yrkets exklusivitet har sjunkit i takt med att allt fler i samhället har en akademisk utbildning. Dessutom har sannolikt senare års skol- 154Emil , och : Männen flyr fältet. Könsmönster i rekryteringen till svenska lärarutbildningar –2007. Redovisning av ett uppdrag för Hög- skoleverket. Rapporter från Forskargruppen för utbildnings och kultursociologi, Nr 47: 2009. 155IFAU: Hur lärares förmågor påverkar elevernas studieresultat, rapport 2008:25, 2008. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade debatt haft negativ inverkan på yrkets status då skolan återkom- mande har fått utstå kritik för elevernas sjunkande studieresultat. har frågan om lärarprofessionen alltmer kommit att lyftas i debatten om lärarnas arbetsvillkor och status. Att stärka lärarprofessionen är en viktig del i arbetet för att lösa de problem som skolan står inför . Bland annat har lärarlegitimation och karriärtjänster införts i syfte att stärka lärarprofessionen.156 Av betydelse för lärarprofessionens möjligheter till inflytande över läraryrkets innehåll och villkor är att kåren har ett forum där de kan formulera och driva yrkesgemensamma frågor. Lärarnas fackföre- ningar kan fylla en sådan funktion. Den totala organisationsgraden bland lärare är i hög, . I finns två fackförbund som organiserar lärare; och . fanns det tre förbund och längre tillbaka i tiden fler än så. () har nära 90 000 medlemmar och är en del av akademikernas centralorganisation (). Förbundet tog sitt nuvarande namn 1964 och organiserar behöriga lärare samt studie- och yrkesvägledare. Historiskt har för- bundet organiserat läroverkslärare men efter att enhetsskolan infördes har förbundet successivt öppnats upp för lärare också från grund- skolans tidigare årskurser. 157 är flertalet av medlemmar dock lärare på högre årskurser och på gymnasieskolan. Det andra , , har runt 230 000 medlemmar och är en del av tjänstemännens centralorgani- sation (TCO). organiserar alla kategorier av lärare samt studie- och yrkesvägledare och skolledare. Traditionellt sett organiserar förskollärare och lärare som undervisar i de lägre årskurserna i . har sina rötter i en rad olika organisationer för lärare till vilket de äldsta hör som bildades . Under 1960- talet slogs ett femtontal facklärarförbund ihop i () och folkskolans lärare enades i () efter en tids splittring i olika konstellationer av bland 156Regeringskansliet: Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet, promemoria U2012/4904/S; Proposition 2010/11:20. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade annat manliga och kvinnliga folkskollärare. gick dessa båda förbund samman och bildades som en gemensam organisation för samtliga lärarkategorier.158 Beslutet att bilda hade föregåtts av rådslag och förhandlingar och inför beslutet om samgående mellan som fattades fanns även diskussioner om att skulle ingå i den nya organisationen. Led- ningen i förordade att också LR skulle ingå i den nya enade lärarorganisationen men röstade en majoritet av LR:s kongressombud emot förslaget som därmed föll. Kongress- ombuden röstade dessutom för att LR skulle rekrytera klasslärare som traditionellt hörde till Lärarförbunds rekryteringsbas. Dessa båda beslut försvårade samarbetet mellan förbunden.159 3.7.1Kommunaliseringen splittrade lärarnas fackföreningar Kommunaliseringen av skolan kom att bli ytterligare en fråga som skulle försvåra samarbetet mellan förbunden. När frågan om en kommunalisering började diskuteras var samtliga tre kommunalisering av lärartjänsterna. Båda TCO förbunden SL och SFL liksom LR var kritiska till en föränd- rad styrning av skolan. Fackförbunden fruktade bland annat att en kommunalisering skulle innebära att lärarna skulle tvingas arbeta på stadier de inte var utbildade för och att obehörig personal skulle få tjänstgöra i skolan. Däremot hade de inte något emot en decentrali- sering från statlig nivå till skolenheterna så länge som det var den professionella pedagogiska personalen som fick ökat inflytande.160 LR diskuterade upprepade gånger de pro- blem som de ansåg att en kommunalisering skulle medföra. I sin skrift Stoppa kommunaliseringen av skolan lyfte LR fram flera potentiella risker med en kommunalisering av skolan; ökade skillnader mellan kommunerna, en politisering av undervisningen och tjänstetillsättningen av lärare, försämrade arbetsvillkor för lärarna, urholkad arbetsplatsdemokrati och sämre undervisnings- villkor för eleverna.161 159Linné, , . 160Ringarp 2011, 160 ff. 161Lärarnas : Stoppa kommunaliseringen av skolan!, 1987. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Kommunaliseringsfrågan kom att bli en del av avtalsrörelsen . Förhandlingarna blev långdragna. Efter en tids förhandlingar ändrade TCO-förbunden ståndpunkt och de valde att ställa sig bakom kommunaliseringsreformen i och med att de accepterade det som många uppfattade som ett generöst lönebud. De såg budet som en chans att höja statusen för de yrkeskategorier som de repre- senterade och bedömde att reformen ändå skulle genomdrivas och att det därför var bättre att aktivt ta del i förhandlingarna.162 Lärar- nas däremot gick ut i strejk i protest mot de krav på ökad bundenhet till skolan som arbetsgivaren ville driva igenom. LR var även kritiska mot att kommunaliseringsfrågan blandades in i avtalsförhandlingarna. Slutligen tvingades LR efter hot om lockout att gå med på ett avtal där vissa förändringar vad gällde arbetstids- frågan hade gjorts.163 Efter det att fackförbunden hade valt olika strategier avtalsrörelse var splittringen mellan dem stor. TCO-förbunden strävade efter en utjämning av de löneskillnader som fanns mellan olika grupper av lärare, där lärarna på de lägre stadierna hade lägre lön än ämneslärarna på högstadium och på gymnasie- skolan. De ville åstadkomma en uppvärdering av pedagogikens betydelse för läraryrket och höja statusen för lärarna på de lägre stadierna. LR underströk i stället ämneskunskapernas betydelse för lärarprofessionen och menade att löneskillnaderna mellan olika grupper av lärare på basis av deras utbildningslängd och ämnesdjup var berättigade.164 Avtalet 1989 låg i linje med synsätt och innebar höjd lön och status för de lägre stadiernas lärare. Avtalet ställde de olika synsätten på sin spets och kom där- för att splittra förbunden och förstärka skillnaderna mellan dem. Trots motsättningarna fattade det nybildade 1991 ett beslut om att de principiellt var för ett samgående mellan . Samarbetet mellan för- bunden ökade sedan successivt och års avtalsrörelse inleddes samverkan mellan de båda förbunden. Ett avtal om konfliktsamverkan tecknades. 162Ringarp 2011, 163. 164Ringarp 2011, 171 ff. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade kommande åren och Lärarnas samverkansråd bildades inför avtals- rörelsen /1996. mellan de båda förbunden innebar att de tog fram gemensamma lönepolitiska riktlinjer och förhandlade som gemensam part i förhållande till . Fackförbunden samverkade i flera olika frå- gor: förhandlingsfrågor, utbildningspolitiska frågor, pensions- och försäkringsfrågor.165 I samverkansrådet ingick de båda förbunds- presidierna och respektive förbunds förhandlingsdelegation.166 och fortsatte arbetet med att knyta förbunden närmare varandra. Bland annat bildade de gemensamt ägda bolagen fonder och uppvaktade tillsammans regeringen med krav på stärkt lärarinflytande.167 Intensiteten i samarbetet avtog 2006. Orsaken till detta var att förbunden hade olika uppfattningar bland annat i frågor som gällde betygssättning och synen på lärarutbildningen samt på processen.168 Förbunden har emellertid fortsatt det gemensamma avtalsarbetet i samverkansrådet. Sammanfattningsvis kan konstateras att den historiska splitt- ringen i flera olika lärarförbund medfört att lärarna har saknat ett gemensamt forum där professionella frågor kunnat ventileras och som kunnat representera lärarnas intressen. Det har inte funnits någon sammanhållen organisation där lärarna har kunnat formulera och driva yrkesgemensamma frågor trots att organisationsgraden bland lärarna är hög. Uppdelningen i flera förbund som represente- rar olika grupper av lärare har förstärkt skillnaderna mellan grupperna vad gäller synen på lärarrollen. Konflikten mellan lärar- förbunden riskerar att överskugga generella frågor som rör en gemensam lärarprofession. I det professionaliseringsperspektiv, som anläggs i detta kapitel, framstår den fackliga splittringen som en svaghet. I jämförelse med många andra yrkesgrupper är lärarna illa rustade att hävda professionen gentemot andra intressen. 166Lärarförbundet och : Samverkan. Avtal om bildande av Lärar- förbundets och Lärarnas Riksförbunds samverkansråd. 167Lärarnas samverkansråd, . 168Sören , ombudsman , mailväxling , . Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade I kapitel två framgår att skolväsendet i de nordiska länderna har flera gemensamma drag såsom en decentraliserad skola. Här fram- träder även vissa organisatoriska skillnader, varvid utmärker sig bland annat för en långtgående mål- och resultatstyrning och en centralt utformad Skolinspektion. Någon systematisk analys av läraryrkets förutsättning i de andra nordiska länderna har inte genomförts inom ramen för den här utredningen. Vissa likheter och skillnader av betydelse mellan länderna kan ändå noteras. Sär- skilt intressant är som sticker ut i sammanhanget, eftersom de finska eleverna – fram till 2013 får man kanske inskjuta – uppvisat mycket goda resultat i internationella mätningar. Övriga nordiska länder har brottats med sjunkande resultat även om vissa förbättringar kan noteras i några av våra grannländer (se kap 4, 4.2.3). I är läraryrket attraktivt och åtnjuter hög status, vilket märks genom att lärarutbildningen är en av de mest populära utbildningarna med omkring tio sökande per plats. Detta kan jämföras med där söktrycket endast uppgår till drygt en sökande per plats. och har haft liknande problem som med att läraryrkets attrakti- vitet har minskat liksom söktrycket till lärarutbildningen. Ett yrkes attraktivitet kopplas ofta till lönenivån men i det här fallet är det mer komplicerat än så. Lönemässigt ligger lärarlönerna i något högre än i och men betydligt lägre än i (se 3.6.3). Det verkar med andra ord inte vara en hög lön, som förklarar läraryrkets attraktivitet i . Några faktorer kan nämnas som utmärkande för när det gäller läraryrkets förutsättningar. För det första har en välfungerande lärarutbildning. Den finska lärarut- bildningen består av en femårig akademisk masterut- bildning. Därefter har den inte reformerats mer än marginellt. Både den akademiska nivån och dess beständighet är unik för . Detta kan jämföras med där lärarutbildningen reformerats och i olika riktning. Den senast reformen 2010 genomfördes bland annat i syfte att återupprätta lärarutbild- ningens attraktivitet och återskapa lärarnas ämnesidentiteter. Dan- mark och har genomgått en utveckling motsvarande den svenska. I båda länderna har lärarutbildningen reformerats ett fler- tal gånger . Upprepade reformer kan tyda på pro- blem med att utforma en stabil och ändamålsenlig utbildning som Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade Frekventa reformer skapar dessutom oklarhet kring lärarprofessionens kärna och ger höga implementeringskostnader. För det andra har lärarna i en hög grad av autonomi i sitt yrkesutövande både beträffande arbetsuppgifter och arbetstid. När det gäller arbetsuppgifterna är lärarna delaktiga både i formule- ringen av målen och i utvärderingen av skolans verksamhet. Läro- planerna utvecklas och preciseras i hög grad lokalt i med utgångspunkt i de nationella läroplansgrunderna. I det arbetet ges lärarna stort inflytande över innehållet i undervisningen och över lärandemålen.169 Läroplanerna innehåller mer anvisningar än vad de gjorde då de i likhet med den svenska Lpo 94 var mycket löst hållna. Till skillnad från i tycks emellertid sträva efter att behålla en hög grad av lokalt inflytande där lärarna är delaktiga i att utforma de lokala läropla- nerna.170 Det talas i om en kultur av tillit där det omgivande samhället har förtroende för att lärarna utför sitt arbete väl.171 Också när det gäller arbetstiden har de finska lärarna stor frihet att själva avgöra hur de vill disponera tiden. Lärarnas arbetstid base- ras alltjämt på en fastställd undervisningsskyldighet likt den svenska som togs bort . Undervisningsskyldigheten varie- rar mellan 16 och beroende på lärarkategori. Utöver har lärarna på 3 tim- mar samplanering och i övrigt oreglerad arbetstid.172 I jäm- förelse med har alltså behållit mer lärarinflytande över både lärandemål och utvärdering samt en friare arbetstid. I och även i har man i vissa avseenden en hög grad av lokalt självbestämmande men lärarna har inte samma starka ställ- ning och inflytande som i . När det gäller lärarnas arbetstid var frågan föremål för en långdragen konflikt i som slutade med att kommunförbundet lockoutade 69 000 lärare och att regeringen använde lagstiftning för att lösa konflikten och reglera lärarnas arbetstid i linje med arbetsgivarnas krav på utökad frihet för enskilda rektorer.173 De danska lärarna förlorade infly- tande både som fackförbund över avtalsförhandlingar och som yrkesgrupp över sin arbetstid. I har lärarna årsarbetstid och 169Sahlberg 2011, 88. 170Finska Utbildningsstyrelsen, studiebesök. 171Se kapitel 2. 172Kommunalt tjänste- och arbetskollektivavtal för undervisningspersonal (UKTA). 173Se kapitel 2. Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade reglerad arbetstid runt . Den reglerade arbets- tiden varierar mellan olika lärarkategorier.174 En fjärde aspekt som är utmärkande för de finska lärarna är att de har en stark fackförening. Dryg av alla lärare är fack- ligt organiserade i ett gemensamt fackförbund som även organise- rar rektorer och skoldirektörer.175 fanns i flera olika fackliga lärarorganisationer men bildades en gemensam fackförening under akademikernas centralorganisation. De spänningar som tidigare fanns mellan folkskolelärare och real- skollärare har successivt minskat sedan samgåendet.176 Facken har ett nära samarbete med politikerna och bedömer att de har stort inflytande över reformarbetet på skolområdet.177 Som framgår ovan är lärarna i uppdelade i två olika fackförbund, som stått för olika uppfattningar i många frågor, inte minst i kommunaliserings- frågan. Det har också lett till att skillnaderna mellan olika katego- rier av lärare har betonats. Också har flera olika fackför- bund som organiserar lärare men under en centralorganisation. har ett gemensamt som är organiserat under tjänstemännens centralorganisation.178 Sammanfattningsvis visar den nordiska utblicken att läraryrkets förutsättningar ser ganska annorlunda ut i i jämförelse med framför allt men även med och . Läraryrket är populärt i och den finska lärarutbildningen håller hög akademisk nivå. Utbildningen har också varit oförändrad . Vidare är lärarnas autonomi och tilltron till lärarna hög i , vilket sannolikt hänger ihop med yrkets och utbildningens popularitet. Ett starkt lärarfack, som fungerar som forum för lärar- professionen och ges inflytande över skolpolitiken, är också bety- delsefullt för att förstå läraryrkets jämförelsevis goda förutsätt- ningar i . 174Utdanningsforbundet webbplats, . 175Undervisningssektorns fackorganisation webbplats, . 176Anders Rusk, Undervisningssektorns fackorganisation , samtal . 177Anders Rusk, samtal, . 178Utdanningsforbundet webbplats, , . Kommunaliseringen medförde att det externa inflytandet över läraryrket ökade 3.9Kommunaliseringens effekter på lärarnas arbetsuppgifter och status