sou · H2B347 · 2014-06-27 00:00:00 — När ett äktenskap upplöses ska bodelning äga rum. Bodelning kan också ske när ett samboförhållande upphör. Om parterna inte kom- mer överens i bodelningen kan någon av dem begära att en eller flera bodelningsförrättare utses av allmän domstol. Bodelningsförrättaren ska i första hand försöka ena parterna så att de träffar en frivillig överenskommelse. Går inte detta kan bodel- ningsförrättaren genomföra en tvångsdelning. Över bodelningen upprättas en skriftlig handling som undertecknas av bodelningsför- rättaren och därefter delges parterna . Om parterna godkänner bodelningsbeslutet gäller det . Om någon av dem vill klandra bodelningen ska talan väckas mot den andra parten (av bodelning) från delgiv- ningen (17 kap. 8 § andra stycket ). Klandras inte bodelningen vinner beslutet laga kraft och får rätts- kraft. Ett bodelningsbeslut utgör däremot ingen exekutionstitel, dvs. det kan inte verkställas tvångsvis. En part som vill tvinga fram verkställighet måste i stället, med bodelningsbeslutet som grund, ansöka om betalningsföreläggande eller om stämning på motparten, för att därmed få ett verkställbart avgörande.9 Det grundläggande syftet med att göra ARN:s beslut bindande, skulle vara att få fler näringsidkare än att följa nämndens avgöranden. Som ett underlag för bedömningen av om en reform till bindande beslut skulle leda till den önskade effekten, belyser vi i detta avsnitt till att börja med hur efterlevnaden av ARN:s beslut ser ut och hur efterlevnaden följs upp och redovisas. Vi analyserar också vilka orsaker som kan tänkas ligga bakom att näringsidkare inte följer besluten. 9 Se , Bodelning Under äktenskap och vid skilsmässa, Upplaga 5, 2011, s. 299 f., Ds 2005:34 s. 160 och , Sambolagen m.m. – En kommentar, Zeteo . Bör avgöranden vara bindande? Nämnden tog ställning till parternas yrkanden, dvs. prövade tvisten i sak, i 5 481 ärenden . prövade nämnden tvisten i 5 235 ärenden och 2011 i 5 230 ärenden. Konsumenten fick helt eller delvis bifall till sina yrkanden i av de prövade ären- dena , jämfört 2011. I tabellen nedan framgår antal prövade tvister per avdelning och andelen bifall i procent. Tabell 5.1 Prövade tvister per avdelning 2011–2013 Antal prövade tvister 2011–2013 per avdelning. Siffran inom parentes anger andel bifall i procent 129(41) Källa: ARN:s årsredovisning . I de fall konsumenten får helt eller delvis bifall i gör nämn- den en uppföljning av om näringsidkaren rättar sig efter beslutet eller inte. När ett sådant beslut skickas till parterna, får konsumen- ten även en blankett med frågan om näringsidkaren har följt nämn- dens beslut. Konsumenten ska svara inom en månad. Om konsu- menten svarar att beslutet har följts, eller inte svarar alls, antecknas i diariet att näringsidkaren har följt beslutet och uppföljningen av- slutas.10 Om konsumenten svarar att beslutet inte har följts skickas en förfrågan till näringsidkaren. Om näringsidkaren svarar att ARN:s 10 för ingen statistik angående hur många konsumenter som svarar aktivt på frågan om beslutet har efterlevts eller inte, men enligt nämnden brukar svarsfrekvensen ligga mellan . Bör avgöranden vara bindande? beslut har följts godtas den uppgiften. Om näringsidkaren svarar att beslutet inte har följts eller inte svarar alls, avslutas ärendet med en anteckning om att beslutet inte har följts av näringsidkaren. I de fall det är oklart om beslutet har följts, t.ex. för att näringsidkaren anger att han har följt beslutet, eller avser att göra det, men ändå fort- sätter att argumentera i sakfrågan efter ärendet har avslutats, anteck- nas ärendet som annat i diariet. gör en sammanställning av hur många näringsidkare som har följt nämndens beslut. Av ARN:s beräk- ningar framgår att av näringsidkarna följde nämn- dens beslut . låg följsamheten enligt på 76 pro- cent medan följsamheten 2011 låg på . Följsamheten till nämndens beslut varierar mellan de olika avdel- ningarna. Nedanstående tabell visar följsamheten i procent till be- sluten från de olika avdelningarna –201311. Följsamhet per avdelning 2011–2013 Följsamheten i procent per avdelning 2011–2013 Källa: ARN:s årsredovisning . Som framgår av tabellen har ARN:s bankavdelning hög följsamhet. 2013 var den . Även försäkringsavdelningens beslut efterlevs av näringsidkarna i nästan alla fall. 11 Siffrorna gäller för . Bör avgöranden vara bindande? en följd av år däremot varit lägre på allmänna avdelningen, motor- avdelningen och bostadsavdelningen (som prövar tvister rörande hantverkstjänster och andra byggtjänster som utförts på bostäder). Nedgången i följsamheten var störst på fastighetsmäklar-, sko- och textilavdelningarna. Eftersom andelen bifallsbeslut är låg på både fastighetsmäklaravdelningen och sko- avdelningen blir det procentuella utslaget stort när rättelse inte görs. Av de 26 ärenden som prövades i sak på fastighetsmäklaravdelningen fick konsumenten endast helt eller delvis bifall i tre ärenden. I ett av dessa rättade sig inte mäklaren efter nämndens rekommendation, vilket gör att den totala procen- tuella följsamheten landar på . På skoavdelningen bifölls 10 av 48 prövade ärenden och av dessa avstod näringsidkaren från att följa nämndens rekommendation i fyra ärenden. Detta gjorde att följsamhetsprocenten på skoavdelningen endast uppgick till . På textilavdelningen avgjordes 101 ärenden i sak och 39 konsumenter fick helt eller delvis bifall. I 15 av dessa ärenden fick inte konsumenten den rättelse nämnden rekommenderade och följsamhetsprocenten ham- nade på . Det kan konstateras att samma näringsidkare förekom i fyra av dessa ärenden (och även i ett av de ärenden där beslutet inte följts på skoavdelningen) och att några av de andra näringsidkarna som inte följde ARN:s beslut var e-handelsföretag utan fast butiksställe. Den följsamhetsstatistik som har räknats fram av innebär i reella tal att det 2013 var cirka 480 näringsidkare som inte följde ett för konsumenten positivt avgörande. Antalet näringsidkare som inte följde nämndens beslut och 2011 var omkring 480 res- pektive 650 stycken. Det ska framhållas att dessa siffror även om- fattar näringsidkare som hade gått i konkurs eller av annan anled- ning saknade betalningsförmåga eller hade upphört med sin verk- samhet. 11.5.3Rutiner för publicering av näringsidkares namn på Svarta listan förser konsumenttidningen med en lista över vilka näringsidkare som inte har följt nämndens avgöranden. Råd & Rön, som ges ut av organisationen , publicerar sedan näringsidkarna på sin s.k. Svarta lista. Bör avgöranden vara bindande? gånger , och , både i den tryckta tidningen och på nätet. Innan Råd & Rön för upp näringsidkare på Svarta listan, kon- taktar tidningen näringsidkarna. De näringsidkare som inte svarar på brev eller e-post, rings i möjligaste mån upp. Till följd av denna kontakt brukar efterlevnaden öka med ytterligare cirka 5–7 pro- cent jämfört med ARN:s beräkningar, dvs. med 2012 och siffror till omkring 80 procent.12 Långt ifrån alla de näringsidkare som anmäler till Råd & Rön förs upp på Svarta listan. De näringsidkare som väljer att följa beslutet till följd av tidningens kontakter noteras aldrig på listan. Vidare gör Råd & Rön egna efterforskningar för att bekräfta upp- gifterna om bristande följsamhet. Dessa efterforskningar leder till att vissa näringsidkare inte förs upp på listan av publicistiska skäl. Om t.ex. Råd & Rön efter egna kontakter med en viss näringsidkare anser att det är oklart om näringsidkaren har följt ARN:s beslut publiceras inte namnet på näringsidkaren i fråga. Om tidningen varken får tag på konsumenten eller näringsidkaren publiceras inte heller näringsidkarens namn. Vissa näringsidkare undgår vidare publicering, eftersom tidningen bara för upp namnen på de närings- idkare som enligt ARN:s beslut förpliktas att betala till konsumenten. De näringsidkare som har gått i konkurs eller har lagts ner förs däremot upp på listan, eftersom det inte är helt ovanligt att företag återuppstår i nya konstellationer med lik- nande namn. Om Råd & Rön får kontakt med konsumenten, men inte med näringsidkaren, förs näringsidkaren också upp på listan. Även i de fall konsumenten eller näringsidkaren har tagit ärendet vidare till domstol, publiceras näringsidkarens namn. Om närings- idkaren vinner målet i domstol, och tvisten har hunnit avgöras innan listan publiceras, förs näringsidkarens namn däremot inte upp på listan. I kapitel 15 diskuterar vi viken genomslagkraft som Svarta listan har, och om någonting kan göras för att listan ska bli mer effektiv när det gäller att få näringsidkare att följa ARN:s beslut. 12 Enligt uppgift från och . Bör avgöranden vara bindande? 11.5.4Möjliga orsaker till att vissa näringsidkare inte följer ARN:s beslut Till att börja med är det självklart att konsumenter inte kan få någon kompensation av näringsidkare som har gått i konkurs eller av annan anledning saknar betalningsförmåga eller näringsidkare som har försvunnit från marknaden eller annars har upphört. Denna situation skulle inte förbättras av att ARN:s beslut gjordes bind- ande. Även sådana fall ingår i ARN:s statistik över de beslut som inte har följts. gör ingen kartläggning när det gäller vilka orsaker som ligger bakom att näringsidkare inte följer besluten. När Råd & Rön försöker ta kontakt med näringsidkare, får däre- mot tidningen i många fall reda på om näringsidkarna har gått i konkurs, trätt i likvidation, eller annars upphört eller försvunnit från marknaden. I den mån sådana förhållanden kommer till tid- ningens kännedom antecknas detta i Svarta listan. Av Svarta listan för åren 2010–2012 framgår att cirka 20 pro- cent av de näringsidkare som fördes upp på listan bedömdes ha bristande betalningsförmåga eller vara oanträffbara. Eftersom listan inte omfattar alla näringsidkare som ingår i ARN:s statistik över bristande följsamhet, ger detta ingen heltäckande bild av hur många näringsidkare som av olika skäl saknade betalningsförmåga. Det bör däremot, enligt vår bedömning, kunna ge en fingervisning om hur stor andel av besluten som inte hade kunnat verkställas tvångs- vis, även om besluten hade varit bindande. Om det skulle ha varit fallet i av de ärenden där näringsidkare enligt ARN:s statistik vägrat följa nämndens beslut , skulle det innebära att konsumenten i ungefär 95 fall (av de cirka 480 fall där näringsidkaren inte följde beslutet, se ovan), inte hade kunnat få någon kompensation, även om beslutet från hade varit bindande. Enligt och är det bara inom flygsektorn som näringsidkare regelmässigt har vägrat att följa nämndens rekom- mendationer. I dessa fall handlar det ofta om att flygbolagen inte accepterar de bakomliggande som är gällande rätt och som tillämpas av inom området för flygresor.13 13 Det pågår förhandlingar inom EU för att komma till rätta med vissa oklar- heter i och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91. Bör avgöranden vara bindande? De erfarenheter som och har i övrigt, är att det i många fall är mindre, ofta oorganiserade, näringsidkare som inte följer nämndens avgöranden och att detta ofta beror på att de inte håller med om ARN:s bedömning eller inte ser någon anled- ning till varför de ska följa nämndens rekommendationer. I kapitel 8 har vi beskrivit systemen i de övriga nordiska länderna när det gäller tvistlösning utanför domstol för konsumenter. I det här avsnittet koncentrerar vi framställningen till de uppgifter om systemen i , och som är intressanta för analysen av om besluten från bör göras bindande. Det handlar bl.a. om vilken rättsverkan som besluten från de relevanta tvistlös- ningsorganen har och hur mycket förfarandena kostar. I den mån det finns tillgänglig statistik eller annan information angående efter- levnaden av besluten från relevanta tvistlösningsorgan i de andra nordiska länderna redovisar vi också den. Eftersom systemet på är mindre väl utvecklat än i de övriga nordiska länderna, och då relevant statistik därifrån saknas, kommer de isländska förhållandena inte att beröras närmare här. Genom en jämförelse mellan statistik och andra uppgifter rör- ande , och den information som finns angående förhållandena i , och , kan vi dra vissa slutsatser när det gäller det befintliga svenska systemet och vilka effekter som kan för- väntas om ARN:s beslut skulle göras bindande. Bedömningar: En analys av uppgifter avseende det danska systemet med möjlighet till bindande beslut vid prövning av konsumenttvister utanför domstol, ger inget stöd för att efter- levnaden av ARN:s avgöranden skulle öka om besluten gjordes bindande. Däremot visar analysen att kostnaderna för tvistlös- ningsförfarandet i , är ungefär så höga som kostnaderna för förfarandet vid . Bör avgöranden vara bindande? Allmänt om tvistlösningssystemet och besluten från tvistlösningsorganen Som framgått ovan (kapitel 8), är Forbrugerklagenævn det centrala statliga tvistlösningsorganet i på konsumentområdet. var nämndens avgöranden enbart rådgivande. Om näringsidkaren inte följde avgörandet var konsumenten hänvisad till att väcka talan i domstol för att få ett verkställbart avgörande. gäller att avgörandena från nämnden under vissa förutsättningar kan bli bindande för näringsidkaren och verkställas tvångsvis mot denne. Ett beslut från Forbrugerklagenævn innehåller aldrig någon för- pliktelse för konsumenten, utan nämndens avgörande innebär att konsumenten antingen får helt eller delvis rätt i sitt klagomål, eller att klagomålet lämnas utan bifall. Om konsumenten ges helt eller delvis rätt, delges näringsidkaren beslutet med formell delgivning. Liksom i går det till så att beslutet till att börja med skickas till näringsidkaren med begäran om att mottagandet ska bekräftas. Om näringsidkaren inte bekräftar mottagandet, sker delgivning med hjälp av stämningsman. Om näringsidkaren inte vill bli bunden av beslutet, måste han invända skriftligen mot beslutet från delgivning. Om näringsidkaren förhåller sig passiv, kan beslutet efter fristens utgång verkställas tvångsvis. Om näringsidkaren meddelar att han inte vill bli bunden av beslutet uppstår ingen bindande verkan. För att få ett verkställbart avgörande måste konsumenten då föra saken vid- are till domstol, genom att väcka talan på vanligt sätt. För att säker- ställa att konsumenten i sådant fall inte avstår från att ta till vara sin rätt i domstol på grund av ekonomiska skäl, finns det regler om att konsumenten kan få ersättning från staten för kostnader för dom- stolsprocessen. Konsumenten måste ansöka om sådan kostnads- täckning och om konsumenten har en rättsskyddsförsäkring ska denna utnyttjas innan någon ersättning betalas ut. Beslutet från Forbrugerklagenævn är aldrig bindande för konsu- menten. Om konsumentens klagomål lämnas utan bifall, hindrar detta inte konsumenten från att väcka talan i saken vid domstol. Beslut som fattas av de 19 privata tvistlösningsorgan som finns i och som har godkänts av regeringen i särskild ordning (se kapitel 8), blir bindande för näringsidkaren enligt i princip samma regler som gäller för Forbrugerklagenævns avgöranden. Bör avgöranden vara bindande? I det här sammanhanget vill vi framhålla att Forbrugerklagenævn inte behandlar några tvister som hanteras av en privat godkänd nämnd. De privata nämnderna täcker flera av de stora konsumentområdena, bl.a. den finansiella sektorn, hantverkstjänster och andra byggtjänster, området för tekniska installationer, energisektorn, transportsektorn, samt flera andra tjänstesektorer. De privata godkända nämnderna har avgjort totalt cirka 5 000–6 000 ärenden , medan Forbrugerklagenævn har avgjort omkring 3 000 ärenden . Styckkostnaden för ett ärende vid Forbrugerklagenævn är , inklusive kostnaderna för delgivning av nämn- dens beslut med näringsidkaren. Genomsnittlig handläggningstid för ett ärende i Forbrugerklagenævn är 6–7 månader.14 Tillgänglig information om efterlevnad Forbrugerklagenævn följer upp om nämndens beslut har efterlevts genom att skicka en blankett till de konsumenter som har fått med- håll av nämnden med en fråga om näringsidkaren har följt beslutet eller inte. Enligt den statistik som redovisas av Forbrugerklagenævn för åren 2010–201215, dvs. efter det att reformen till bindande beslut genomfördes, har av de konsumenter som har svarat på frågan, uppgett att beslutet har följts.16 Svarsfrekvensen har varierat mellan cirka 50–. Av Forbrugerklagenævns statistik för åren 2005–200917, framgår att möjligheten för konsu- menter att få ett verkställbart avgörande från nämnden inte har på- verkat efterlevnaden av nämndens beslut alls. Även –2009 angav nämligen av de som svarade på nämn- dens fråga om efterlevnad att avgörandet hade följts. Lika många konsumenter (cirka 50–) svarade på frågan angående efterlevnad av beslutet som –2012. När det gäller efterlevnaden av de beslut som meddelas av de godkända privata branschnämnderna i , förs ingen stati- stik som är relevant i det här sammanhanget. Gemensamt för nämn- derna är att de prövar tvister både mot näringsidkare som är anslutna till de bransch- eller näringslivsorganisationer som driver nämn- 14Enligt uppgift från Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, uppgifterna finns inte publice- rade. 15Statistik har inte tagits fram för utredningens arbete. 16Se /Forbrugerforhold/Klageforhold/Aarsstatistik-for Forbrugerklagenaevnet/ Efterlevede-afgoerelser 17Utredningen har fått del av statistiken från Forbrugerklagenævn. Den finns publicerad någonstans. Bör avgöranden vara bindande? derna i fråga och mot näringsidkare som inte är anslutna. Nämn- derna följer i viss mån upp hur besluten efterlevs av medlemmar, men de nämnder som är av störst relevans i sammanhanget för ingen statistik när det gäller efterlevnaden hos oorganiserade närings- idkare.18 Jämförelse med svenska förhållanden Till att börja med kan vi konstatera att statistiken från Forbruger- klagenævn tydligt visar att följsamheten till nämndens avgöranden inte har ökat då det infördes en möjlighet för konsu- menter att i vissa fall få verkställbara avgöranden. En jämförelse mellan den totala följsamhetsstatistiken från Forbrugerklagenævn och statistiken angående efterlevnaden av ARN:s beslut, säger i övrigt inte så mycket, eftersom Forbrugerklagenævn har ett betyd- ligt mer begränsat kompetensområde än . Forbrugerklage- nævn prövar exempelvis inte tvister rörande hantverks- och bygg- tjänster, vilket är ett par av de områden där följsamheten till är som lägst. De tvisterna prövas istället i Dan- mark av privata branschnämnder. Eftersom det saknas uppgifter från de danska branschnämn- derna angående i vilken utsträckning som oorganiserade närings- idkare följer besluten, går det inte att dra några säkra slutsatser angående den totala följsamheten i , varken innan eller efter reformen till bindande beslut. Vad vi däremot vet säkert är att styckkostnaden för ett ärende vid Forbrugerklagenævn är , vilket ska jämföras med att ett nämndbeslut i kostar (se avsnitt 4.9). Enligt uppgift från danska myndigheter uppstår stora kostnader inte minst i samband med delgivning av Forbrugerklagenævns beslut med näringsidkare. Av det ovan angivna framgår att uppgifterna från inte ger något stöd för att efterlevnaden av ARN:s avgöranden skulle öka om besluten gjordes bindande. Däremot visar uppgiften om styckkostnad för beslut hos Forbrugerklagenævn att kostnaderna för tvistlösningsförfarandet vid Forbrugerklagenævn, är ungefär så höga som kostnaderna för förfarandet vid . 18 Utredningen har haft kontakter med de nämnder som prövar bygg och hantverkstjänster samt tjänster som rör tekniska installationer. Bör avgöranden vara bindande? Bedömningar: En analys av uppgifter avseende det norska systemet med möjlighet till bindande beslut vid prövning av konsumenttvister utanför domstol, pekar med viss tydlighet på att det norska systemet inte ger en högre följsamhet än det svenska systemet med rekommendationer från . Däremot framgår av analysen att kostnaderna för tvistlösningsförfarandet i är nästan dubbelt så höga som kostnaderna för för- farandet vid . Allmänt om tvistlösningssystemet och besluten från tvistlösningsorganen De offentliga utomrättsliga organen för alternativ tvistlösning på konsumentområdet är och Forbrukertvistutvalget (se kapitel 8). För att ett ärende ska tas upp av Forbrukertvist- utvalget är det obligatoriskt att parterna har genomgått ett med- lingsförfarande i . Om medlingen är framgångsrik utmynnar den i en frivillig och icke-bindande överenskommelse mellan parterna. Först om medlingen vid miss- lyckas, har båda parter möjlighet att begära prövning i Forbruker- tvistutvalget. Parterna ska ansöka om att Forbrukertvistutvalget ska ta upp ärendet från det att avslutar sin handläggning. Besluten från Forbrukertvistutvalget får inte överklagas, men parterna kan väcka talan vid domstol i saken från det att de fått del av beslutet. Om någon av parterna väcker talan inom , får beslutet från Forbrukertvistutvalget ingen bind- ande verkan. En stämningsansökan kan ges in till Forbrukertvist- utvalget, som då vidarebefordrar den till behörig domstol, eller direkt till domstolen. Om ingen av parterna för saken vidare till domstol inom angiven tidsfrist, får Forbrukertvistutvalgets beslut samma rättsverkningar som en domstolsdom. Styckkostnaden för ett ärende vid Forbrukertvistutvalget var och 19 (inklusive 19 Enligt uppgift från Forbrukertvistutvalget, information om styckkostnad för besluten finns inte publicerad. Den relativt stora ökningen av styckkostnaden för beslut i Forbruker- tvistutvalget jämfört med förklaras bl.a. av att Forbrukertvistutvalget flyttade till egna lokaler. delade Forbrukertvistutvalget lokaler med och hade då lägre utgifter för olika kontorstjänster. Bör avgöranden vara bindande? delgivning av klagomålet och beslutet), och då ingår inte kostnaden för den föregående medlingen i . Genomsnittlig hand- läggningstid för ett ärende i Forbrukertvistutvalget är 2,8–3,5 måna- der20, men då ingår inte tiden för medling i . De privata branschnämnder som finns i (cirka 18 stycken) meddelar bara rekommendationer, men vissa branschorgan kräver av sina medlemmar att de ska följa beslut från branschens tvistlösnings- organ. Tillgänglig information om efterlevnad I görs ingen uppföljning av hur många näringsidkare som följer Forbrukertvistutvalgets beslut.21 Däremot går det att dra vissa slutsatser angående efterlevnaden från uppgifter om bristande följ- samhet som lämnas spontant till Forbrukertvistutvalget, samman- taget med den information som finns om tvister som förs vidare till domstol. I det här sammanhanget är det värt att notera att Forbruker- tvistutvalget skiljer sig från bl.a. på så sätt att Forbrukertvist- utvalget prövar tvister dels mellan konsumenter och näringsidkare, dels mellan konsumenter. ska inte alltför stort avseende fästas vid den olikheten, eftersom tvister mellan konsumenter och näringsidkare utgör en helt övervägande del av de tvister som prövas av Forbrukertvistutvalget (endast cirka 10–av ärendena rör tvister mellan två konsumenter). 2013 prövade Forbrukertvistutvalget 1 395 ärenden och klagan- den fick helt eller delvis rätt i 910 av dessa. 2012 prövades 1 400 ärenden, varav klaganden gavs rätt i 805 fall. 2011 gav nämnden 1 258 avgöranden och klaganden fick medhåll i 811 fall. 2013 var det 266 klaganden som kontaktade Forbrukertvist- utvalget och angav att ett beslut inte hade följts. Även 2012 var det 266 klaganden som hörde av sig och 2011 anmälde 239 klagande att de inte hade fått rättelse.22 Det finns inget krav på att klaganden ska kontakta Forbrukertvistutvalget om beslutet inte följs, utan det görs av klaganden på eget initiativ, i de fall denne söker råd om hur det går till att ansöka om tvångsvis verkställighet av besluten. 20Se Årsrapport från Sekretariatet for och Forbrukertvistutvalget, s. 5.