sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — Uppdraget avsåg operativ användning av fjärranalysdata för miljö, klimat och säkerhet, främst det europeiska samarbetsprogrammet GMES (Global Monitoring för Environment and Security), men även andra internationella initiativ på området. Uppdraget skulle redovisas till . I det tredje uppdraget fick till uppgift att samordna arbetet om kortlivade klimatpåverkande ämnen. Nationella aktörer skulle involveras i detta arbete. Dessutom skulle i samråd med berörda myndigheter ta initiativ till ett arbete med förbättrade utsläppsinventeringar vad gäller sot och organiskt. skulle redovisa insatserna till senast . Även 2012 hade två uppdrag i regleringsbrevet. Båda upp- dragen skulle redovisas till . I ett av uppdragen skulle ta fram en modell för analys av vilka miljö- och klimateffekter som uppnåtts som resultat av den försäljnings- och konsultverksamhet som myndigheten bedriver bl.a. inom områdena prognosstyrning av värmebehov, styrning av kraftproduktion och planering av sjöfartsrutter. Den samlade effekten inklusive t.ex. geografisk fördelning skulle också redovisas. Det andra uppdraget handlade om informationsansvar enligt förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation och att hade tilldelats medel från anslaget 1:11 Inspire utgiftsområde 20. Allmän miljö- och naturvård. skulle till redovisa hur tilldelade medel hade använts t.o.m. augusti och en prognos för utfallet för arbetet med att ta fram metadata, informationshanteringstjänster – fördelat på visnings-, nedladdnings-, omvandlings- och förbindelse- tjänster – samt för harmonisering av information. Redovisningen skulle om möjligt fördelas på datamängder och i vart fall på datateman. I regleringsbrevet hade två uppdrag. Ett av uppdra- gen handlade om att skulle stödja regeringen i arbetet med att minska klimatpåverkande luftföroreningar, SLCP, främst genom att driva en nationell webbplats för SLCP samt vara rådgi- vande till regeringen i vetenskapliga frågor och informationsinsa- tser. Myndigheten skulle också hjälpa i arbetet med Climate and , , särskilt avseende den vetenskapliga panelen Scientific Advisory Panel (SAP). I det andra uppdraget skulle bidra till att kun- skapsunderlag och kostnadseffektiva åtgärdsförslag togs fram för långsiktig förvaltning och anpassning av arktiska samhällen och miljöer till ett förändrat klimat och till ökat tryck från sjöfart, turism och andra kommersiella näringar. skulle till redovisa på vilket sätt bäst kan bidra med beslutsunderlag i . särskilda regeringsuppdrag under budgetåret åren 2009–2012 redovisar vi ett uppdrag som fått i särskilt rege- ringsbeslut. Uppdrag om stärkt myndighetssamverkan inom fjärranalysområdet Regeringen () gav Rymd- styrelsen, , , , , , Försvarsmakten, SCB och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att utreda metoder och former för en stärkt myndighetssamverkan inom fjärranalysområdet, särskilt med avseende på det europeiska jordobservationsprogrammet GMES (Global övervakning för Miljö och Säkerhet). I uppdraget skulle beaktas det arbete som pågick inom ramen för genomförandet av och rådets direktiv /2/EG av om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) och den nationella geodata- strategin. Myndigheterna skulle utreda förutsättningar för och behov av samordning av användaraspekter och lämna förslag till former för en sådan samverkan Rymdstyrelsen skulle vara sammankallande part och samordna uppdraget. Uppdraget skulle genomföras i samråd med övriga berörda myndigheter och organisationer, t.ex. Statens jord- bruksverk, , och . Myndigheterna skulle gemensamt redovisa uppdraget senast i maj 2010.52 52 Regeringsbeslut , dnr N2008/8142/FIN. redovisar vi ett uppdrag som fått i särskilt rege- ringsbeslut. Uppdrag att medverka i genomförandet av för och dess handlingsplan Regeringen gav , Kemikalie- inspektionen, , och de fem länsstyrelserna som är vattenmyndigheter i uppdrag att efter samråd med övriga berörda myndigheter, aktivt bidra till genomförandet av för . Uppdraget skulle bedrivas inom ramen för de fyra övergripande utmaningar som identifieras i för : miljömässig hållbarhet, ökad konkurrenskraft, tillgänglighet och attraktivitet samt en trygg och säker region. Myndigheterna skulle beakta synpunkter från och samverka med den högnivågrupp, de samordnare och de projektansvariga som bekräftats för att genomgöra uppdraget. Myndigheterna skulle särskilt beakta de områden och åtgärder där har uppdraget att samordna eller leda insatserna och ha beredskap att bistå i dessa uppgifter. Uppdraget skulle genomföras inom befintliga ekonomiska ramar och verksamhetsområden samt med hänsyn till övriga berörda mål och uppdrag. Myndigheterna skulle lämna en delredovisning och senast lämna en slutredovisning till . Av delredo- visningen skulle framgå hur respektive myndighet hade lagt upp arbetet, hur arbetet fortskred, vilka arbetsformer och projekt som myndigheterna deltog i samt tidsplaner för arbetet. Slut- redovisningen skulle omfatta en analys av hur myndigheternas projekt relaterade till myndighetens övriga verksamhet.53 53 Regeringsbeslut , dnr M2010/4331/I. redovisar vi två uppdrag som fått i särskilt rege- ringsbeslut. Uppdrag om uppdatering av den vetenskapiga grunden för klimatarbetet Regeringen gav i uppdrag att, efter samråd med , och övriga relevanta myndigheter samt kontakter med relevanta universitet och högs- kolor, forskningsråd och akademier, komma in med en uppdaterad vetenskaplig bedömning med utgångspunkt i det aktuella kunskapsläget med stöd för agerande i klimatarbetet. skulle redovisa uppdraget till senast i september 2011.54 Uppdrag att medverka i genomförandet av EU:s Strategi för och dess handlingsplan Regeringen gav Havs- och vattenmyndigheten, , och i uppdrag att aktivt genomföra för . När myndig- heterna genomförde uppdraget skulle de samverka med de i hand- lingsplanen utsedda prioriteringssamordnare och projektansvariga (i enlighet med bilagan till kommissionens meddelande om för (KOM2009 (248)). Myndigheterna skulle särskilt beakta de områden och åtgärder inom ansvarsom- råden där ska samordna insatserna. Myndigheterna skulle ha beredskap att bistå och andra myndigheter i dessa uppgifter. Uppdraget skulle genomföras inom deltagande myndigheternas befintliga ekonomiska ramar, verksamhets- områden och myndigheternas instruktion/regleringsbrev utan att det trängde undan myndighetens kärnuppgift. Myndigheterna kunde även undersöka möjligheter till finansiering av uppdraget inom ramen för EU:s olika program. 54 Regeringsbeslut , dnr M2011/2166/Kl. Myndigheterna skulle inom ramen för sina respektive verksam- hetsområden: –bidra till att utveckla effektiva former att samverka i Östersjö- regionen som förstärker det långsiktiga internationella och tvärsektoriella samarbetet mellan relevanta myndigheter, regionala och lokala aktörer, organisationer och näringslivet, och som bidrar till att framgångsrikt genomföra för , –medverka till att genomföra de åtgärder och projekt som leds av andra myndigheter, andra länder eller sådana organisationer som anges i handlingsplanen till för , –uppmärksamma hur arbetet med Östersjöstrategin skulle kunna bidra till att uppfylla myndigheternas interna mål, bidra till att genomföra relevant lagstiftning och politik nationellt och inom EU, –bistå med förslag, kunskap och erfarenhet när det gällde att ta fram svenska positioner i den högnivågrupp som inrättats för att bistå i genomförandet, –i de fall myndigheten hade samordningsansvar för ett angivet prioritetsområde, utse ansvarig person och bistå i genomförandet av detta uppdrag (, prioritetssamordnare, område 3, med stöd från Kemikalie- inspektionen). Med stöd av skulle prio- riteringssamordnaren företräda i detta samordnings- arbete. Myndigheten skulle samverka och samråda med rele- vanta myndigheter och organisationer i samt med , –i de fall myndigheten hade ansvar för flaggskeppsprojekt i strategins handlingsplan, utse projektledare samt leda, genom- föra och utveckla respektive flaggskeppsprojekt (flagg flaggskeppsledare 5.1, Kemikalieinspektionen flaggskeppsledare 1.1, flaggskeppsledare 1.2 och 8.4, Havs- och vattenmyndigheten flaggskeppsledare 9.4). I vissa fall var pro- jektledarskapet delat med ansvarig vid . Myndigheten skulle samverka och samråda med relevanta myndigheter och organisationer i . Myndigheterna skulle –2015 lämna en redo- visning av uppdraget till med kopia till Till- växtverket avseende arbetet under föregående år. Av redovisningen skulle framgå hur respektive myndighet har lagt upp arbetet, hur arbetet fortskridit samt vilka arbetsformer och projekt som myn- digheterna deltagit i.55 redovisar vi ett uppdrag som fått i särskilt rege- ringsbeslut. Uppdrag att bistå utredningen om en översyn av havsgränser Regeringen () gav i uppdrag att t.o.m. bistå utredningen om en översyn av havsgränser och lämna utredningen det underlag som begärdes för att genomföra utredningsuppdraget. skulle genomföra uppgiften till själskostnadspris och tillföras medel för att kunna genomföra uppdraget.56 Mer om återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbrevet samt uppdrag i särskilda regeringsbeslut under budgetåret I regleringsbreven – 2012 hade endast ett återrapporteringskrav; det återkommande om utgiftsprognoserna. 55Regeringsbeslut , dnr 2011/3268/Nm. 56Regeringsbeslut , dnr UF2012/33209/UD/FMR. I regleringsbrevet hade nio återrapporteringskrav. Förutom de som redan nämnts tidigare handlade dessa om säker kärnkraft, strålskydd, radioaktiva ämnen, nukleär icke-spridning, Kärnkraftsanläggningar ska drivas på ett säkert sätt så att det inte inträffar incidenter som kan leda till överskridande av dosgränser för personal och allmänhet och så att miljön skyddas genom att stråldoser och hot mot barriärer hålls så låga som det rimligen är möjligt. skulle redovisa de åtgärder som myndigheten genomfört och på vilket sätt de bedöms ha påverkat säkerheten vid kärnkraftverken. Redovisningen skulle särskilt omfatta utvecklingen av författningssamlingen, tillsynsinsatser, den pådrivande verksamheten, forskning och myndighetsstöd samt kompetensbevarande åtgärder. Antalet skador på grund av UV-strålning och annan skadlig optisk strålning ska minska. Det ska finnas en vetenskapligt befäst kun- skap kring effekterna på människor och miljö av elektromagnetiska fält. Verksamheter med joniserande strålning ska bedrivas så att det inte uppstår incidenter som kan leda till överskridande av dosgränser för personal och allmänhet och så att stråldoser hålls så låga som det rimligen är möjligt samt så att miljön skyddas. Stråldoser från naturlig joniserande strålning till allmänheten och arbetstagare ska begränsas. Hälso- och sjukvården ska ha de rutiner och den kompetens som krävs för att medicinska undersökningar och behandlingar med strålning ska kunna utföras på ett säkert sätt. Hälso- och sjukvården ska systematiskt utvärdera de kliniska radiologiska procedurerna och rutinerna, samt deras berättigande, i förhållande till fastställda arbetsmetoder för god vård och, om det behövs, modifiera arbetsmetoderna eller införa nya arbetsmetoder i syfte att upprätthålla en god kvalitet och tillgodose patientens behov av säkerhet i vården. skulle redovisa de åtgärder som myn- digheten genomfört och på vilket sätt de bedömts ha påverkat strålskyddet. Redovisningen skulle särskilt omfatta utvecklingen av författningssamlingen, tillsynsinsatser, pådrivande verksamhet, forskning och myndighetsstöd samt kompetensbevarande åtgärder. Kontroll och skydd av radioaktiva ämnen skulle ha kontroll över alla radio- aktiva ämnen som finns i så att de inte kommer på avvägar och därmed kan orsaka skador på människa och miljö eller använ- das i brottsligt syfte. Säker hantering av radioaktiva ämnen och avfall Anläggningar som hanterar och lagrar radioaktiva ämnen ska drivas på ett säkert sätt så att det inte inträffar incidenter som kan leda till överskridande av dosgränser för personal och allmänhet och så att stråldoser hålls så låga som det rimligen är möjligt samt så att miljön skyddas. Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall ska slutförvaras på ett säkert och strålskyddat sätt så att varken nuvarande eller kom- mande generationer kan komma till skada. Det ska finnas tillräckligt med ekonomiska resurser för att täcka kostnaderna för slutförvaringen av kärnavfall, använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt för att avveckla de kärntekniska anläggningarna. skulle redovisa de åtgärder som myn- digheten genomfört och på vilket sätt de bedöms ha påverkat säkerheten vid hantering av radioaktivt material. Redovisningen skulle särskilt omfatta utvecklingen av författningssamlingen, till- synsinsatser, pådrivande verksamhet, forskning och myndighets- stöd samt kompetensbevarande åtgärder. skulle också redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits för att säkerställa kvaliteten på beräknings- underlagen samt hur kontrollen av utbetalningar hade genomförts och myndighetens kostnader för arbete med avfallsfinansiering. Av rapporteringen skulle framgå hur åtgärderna hade bidragit till att finansieringen av industrins framtida åtaganden säkrats. ska säkerställa att svenskt kärnämne eller kärnteknisk utrustning och relaterad teknologi, i enlighet med internationella åtaganden, inte kommer till användning för framställning av kärnvapen. Detta genomförs bl.a. genom export- kontroll. Inom ramen för detta arbete ska Strålsäkerhetsmyndig- heten också bistå med expertstöd vid t.ex. inter- nationella möten och förhandlingar. Tillstånd till export av kärnämne eller kärnteknisk utrustning och relaterad teknologi beslutas självständigt av Strålsäkerhets- myndigheten. skulle redovisa de åtgärder som genomförts och på vilket sätt de bedömts ha påverkat arbetet med nukleär icke-spridning. Redovisningen skulle särskilt omfatta utvecklingen av författningssamlingen, tillsynsinsatser, pådrivande verksamhet, forskning och myndighetsstöd samt kompetensbeva- rande åtgärder. Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med ska bidra till att stärka strålskyddet för människa och miljö, stärka reaktorsäkerheten, stärka säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall samt utveckla den nationella och regionala beredskapen mot radiologiska och kärntekniska olyckor i nordvästra . Myndighetens arbete i ska bidra till att förhindra spridning av kärnvapen, kärnämnen och kärnteknisk utrustning. Inom ramen för detta arbete skulle också bistå med expertstöd vid t.ex. internatio- nella möten och förhandlingar samt i kontakter med Europeiska kommissionen och Europeiska (). skulle göra en analys av måluppfyllelsen i förhållande till verksamhetens mål. skulle redovisa hur stödet förhåller sig till Europeiska kommissionens stödprogram för regionen och till stöd som lämnas via Nordliga dimensionens miljöpartnerskaps (NDEP) stödfond. Kärnteknisk säkerhet och strålskydd i Kärnsäkerhets- och strålskyddssamarbete med ska bidra till att stärka strålskyddet för människa och miljö, höja reaktorsäkerheten samt utveckla den nationella och regionala beredskapen mot radiologiska olyckor i . Inom ramen för ovan nämnda arbete skulle Strålsäkerhetsmyn- digheten också bistå med expertstöd vid t.ex. internationella möten och förhandlingar samt i kontakter med Europeiska kommissionen och . Icke-spridningssamarbete med , och Arme- nien ska bidra till att förhindra sprid- ning av kärnvapen, kärnämne och kärnteknisk utrustning i , och , bl.a. genom att förbättra fysiskt skydd. Insatser på icke-spridningsområdet som beslutas av Strålsäker- hetsmyndigheten ska under beredningsstadiet vara föremål för samråd och policydiskussion med . skulle ländervis göra en analys av måluppfyllelsen i förhållande till verksamhetens mål. ska ha en god uppfattning om strål- nivåer i olika miljöer liksom om förändringar i dessa vare sig de orsakas av naturliga förlopp, nya eller ändrade verksamheter, olyckor eller avsiktlig hantering. skulle redovisa vilka insatser som har gjorts för att bedriva ett sammanhållet miljöövervakningsprogram för strålning. Resultaten från programmet skulle göras tillgängligt för andra intressenter. skulle till redovisa förslag till kostnadseffektiva åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Åtgärdsanalysen skulle innehålla en beskrivning av de samhällsekonomiska konsekvenserna och förslag på lämpliga styrmedel. ska upprätthålla en god mätteknisk kompetens och utföra mätningar av radon samt utföra kalibreringar av olika typer av radonmätare. Myndigheten ska upprätthålla normaler för joniserande strål- ning med hög standard och tillräcklig omfattning och relevans samt utföra kalibreringar med hög internationell kvalitet av dosmätare. Det ska finnas en god kompetens inom dosimetri, i första hand hos högskolor och näringsliv samt inom hälso- och sjukvården. skulle redovisa vilka insatser som har gjorts för att följa utvecklingen av mätteknik för radon. Antalet genomförda radonkalibreringar fördelat på de olika typer som utförts skulle redovisas. Myndigheten skulle också redovisa fördel- ningen av arbetstid för kalibrering och kvalitetssäkring respektive FoU i förhållande till årets uppsatta mål. Dessutom skulle myndig- heten redovisa resultatet av internationella jämförelser. Svenska ordförandeskapet i EU Utöver återrapporteringskraven fick – under samma rubrik – även uppgiften att prioritera att fortlöpande bistå Regeringen i förberedelserna och genomförandet av det svenska ordförandeskapet i både när det gäller sakfrågor och praktiska frågor inom myndighetens ansvarsområde. Återkommande uppdrag i regleringsbreven –2011 Säkerhetsläget vid de svenska kärnkraftverken Ett uppdrag som återkom i regleringsbreven –2011 var att skulle senast – till regeringen – redovisa strålsäkerhetsläget vid de svenska kärnkraftverken. I regleringsbreven , 2010 och 2011 hade Strålsäkerhets- myndigheten uppdrag om regelförenkling som innebar att Strål- säkerhetsmyndigheten skulle se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare, myndigheter och företag. skulle inom sitt ansvarsområde bistå i arbetet med att ta fram underlag till regering- ens handlingsplan för regelförenkling för företagen. I arbetet ingick bl.a. en redovisning av arten och inriktningen av det förenklingsar- bete som bedrivs på myndigheten samt av förenklingsåtgärder. Som ett led i mätningarna av företagens administrativa kostna- der skulle bistå Verket för näringslivs- utveckling (fr.o.m. ) i arbetet med att mäta förändringar av myndighetens föreskrifter och allmänna råd som påverkar företagens administrativa kostnader. skulle regeringen lämna en slutredovisning av det regelförenklingsarbete som bedrivits . skulle därför inom sitt ansvarsområde bistå i mätningarna av företagens administrativa kostnader, dels med en uppdatering av förändringarna i regelverken , dels med en prognos . Det underlag som behöv- des skulle redovisas som bestämde. regelförenklingsuppdrag i regle- ringsbrevet innebar att regeringens övergripande mål med förenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv för- ändring i företagens vardag. Som ett led i detta och en viktig driv- kraft i arbetet ingick målet att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2012 jäm- fört med 2006. skulle därför inom sitt ansvarsområde bistå i mätningarna av företagens administrativa kostnader med en uppdatering av förändringarna i regelverken . Det underlag som behövdes skulle redovisas som bestämde. Återkommande uppdrag i regleringsbreven –2010 I regleringsbreven hade Strålsäkerhetsmyndig- heten ett återkommande uppdrag som innebar att Strålsäkerhets- myndigheten inom myndighetens ansvarsområde skulle verka för att aktörer med uppgifter inom samhällets krisberedskap ansluter sig till det gemensamma radiokommunikationssystemet . Arbetet skulle genomföras i samverkan med Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap. Återkommande uppdrag i regleringsbreven – 2011 Ett uppdrag i regleringsbreven innebar att Strål- säkerhetsmyndigheten skulle bidra till att stärka strålskyddet för människa och miljö, höja reaktorsäkerheten samt utveckla den nationella och regionala beredskapen mot radiologiska olyckor i . SSM skulle vidare bidra till att förhindra spridning av kärnvapen, kärnämne och kärnteknisk utrustning, bl.a. genom att förbättra fysiskt skydd samt bidra till att stärka säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. Inom ramen för detta skulle också bistå med expertstöd vid t.ex. internationella möten och förhandlingar samt i kontakter med Europeiska kom- missionen och . Insatser av principiellt viktig natur, som beslutas av Strålsäker- hetsmyndigheten, skulle under beredningsstadiet vara föremål för samråd och policydiskussion med . skulle göra en analys av effekterna av myndighetens stöd till respektive land. Återrapporteringen skulle lämnas i myndighetens årsredovisning. Tillståndsprocess för nya kärnkraftsreaktorer Uppdraget som handlade om en tillståndsprocess för nya kärnreaktorer fick i regleringsbrevet och uppdraget 2011 var en fortsättning på det tidigare upp- draget. Uppdraget 2010 innebar att skulle senast , med delrapportering , redovisa hur en tillståndsprocess skulle kunna komma att se ut för de kärnkraftsreaktorer som kan komma att ersätta befintliga sådana i enlighet med regeringens avsikt att skapa förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Redovisningen borde särskilt omfatta en bedömning av vilka underlag som kommer krävas för tillståndsgivningen och dess eventuella olika steg. I uppdraget 2011 skulle , efter redo- visningen påbörja arbetet med att utforma före- skrifter för nya reaktorer. Återkommande uppdrag i regleringsbreven Kärnsäkerhetskonventionen – 2010 och 2013 skulle sammanställa den svenska natio- nalrapporten enligt kärnsäkerhetskonventionen inför det femte respektive det sjätte granskningsmötet. Rapporten skulle vara rege- ringen tillhanda senast . Sammanställningen av national- rapporten skulle göras i lämplig samverkan med industrin. I regleringsbrevet hade elva uppdrag. Förutom de uppdrag som nämns tidigare handlade upp- dragen om kompetensläge för ett strålsäkert samhälle och utred- ning av beredskapsavgifter. Kompetensläge för ett strålsäkert samhälle skulle redovisa hur myndigheten bedömde kompetensläget i inom myndighetens ansvarsom- råde och hur detta möter framtida behov utifrån hur verksam- heterna kan komma att utvecklas. skulle vidare utreda myndighetens framtida behov av kompetens utifrån vunna erfarenheter av sammanläggningen och den utveck- ling som kunde förutses i samhället. skulle också bedöma eventuell påverkan på strålsäkerheten utifrån dessa frågeställningar. Uppdraget skulle redovisas i samband med årsredovisningen . ska utreda vilka förändringar av myndighetens ansvar, uppgifter och ambition som är nödvändiga med anledning av ändringarna av principerna för bidrag från ansla- get 2.4 – Krisberedskap. Utredningen ska också omfatta en översyn av finansieringen av myndighetens beredskapsarbete. hade åtta uppdrag i sitt regleringsbrev. Förutom de uppdrag som redovisas tidigare hade ett uppdrag om deltagande i . skulle vara och ambassaden i behjälplig med nödvändigt underlag inför och under deltagande i () och vid behov delta i möten med styrelsen. Strålsäkerhetsmyndig- heten skulle redovisa en inventering av de frågor som kunde tänkas bli aktuella som ligger under myndighetens ansvars- och expertområde, med fokus på de frågor som skulle komma att vara aktuella . hade åtta uppdrag i sitt regleringsbrev. Utöver de uppdrag som nämns tidigare handlade uppdragen om översyn av beredskapsavgifter, finansiering av kärn- kraft och översyn av producentansvarsförordningar.