sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — I resolutionen beslutade bl.a. att FN:s generalsekreterare skulle presentera en rapport med indikatorer för uppföljning av arbetet med resolution och skulle generalsekreteraren presentera en rapport om kvinnors deltagande i fredsarbete i postkonfliktområden. Vidare skulle generalsekreteraren satsa på att bilda mer jämställda fredsinsatser i konfliktområden. Vikten av kvinnors deltagande be- tonas i resolutionen och särskilt fokus läggs på kvinnors deltagande på ett tidigt stadium i fredssamtal och konflikthantering för att de på så sätt ska kunna påverka de beslut som tas rörande makt- fördelning samt ekonomisk och social uppbyggnad. Det civila sam- hällets engagemang och kvinnoorganisationers deltagande är särskilt uppmuntrat i strategin för att möta kvinnors och flickors behov i postkonfliktområden. antog ytterligare en resolution mot sexuellt våld i krig. Resolution innehåller konkreta åtgärder som syftar till att komma åt straffrihet för förövare till sexualiserat våld och ger rekommendationer till rörande sanktioner, rapporteringsförfaranden och inhämtande av information från kvinnoorganisationer. Begreppet sexualiserat våld innefattar våldtäkt samt försök till våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, havandeskap och sterilisering. Resolutionen innebär i korthet att aktörer som är inblandade i sexuellt våld år- ligen ska listas för att öka trycket på parter involverade i konflikter, sanktioner och andra riktade åtgärder kommer att riktas mot strid- ande parter som använder sexualiserat våld i sin krigföring, rappor- terings- och analysmekanismer ska inrättas för att säkerställa enhetliga och samordnade insatser som kan fånga upp trender och early-warnings på fälten samt att regelbundet ska inhämta synpunkter från kvinnor som drabbats av sexuellt våld samt från olika kvinnoorganisationer. antogs ytterligare två FN resolutioner inom ramen för agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Resolution (2013), som handlar om sexualiserat våld, stärker mekanismerna som fastslagits i de tidigare resolutionerna om sexualiserat våld och understryker bl.a. vikten av s.k. pre-deployment training av FN- soldater när det gäller frågor som handlar om kvinnor, fred och säkerhet. Resolution (2013) fokuserar på kvinnors deltagande i fredsprocesser och uppmärksammar särskilt vid det civila samhällets roll. 5Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder Enligt utredningens kommittédirektiv ska utredningen göra jäm- förelser med frivillig personalförsörjning i andra jämförbara länder (se bilaga 1). Avgörande för vilka länder som ska väljas ut för jäm- förelser har alltså varit att länderna på ett eller annat sätt har ett militärt personalförsörjningssystem som har likheter med det svenska. Även länder som har system med partiell värnplikt och/eller andra liknande system, som inte tillämpas i , har bedömts vara av relevans mot bakgrund av några av de frågeställningar som denna utredning närmare kommer att belysa. Vidare är det av vikt, för att internationella jämförelser ska kunna vara av relevans, att de länder som studeras har en någorlunda liknande struktur när det gäller exempelvis arbetsrättsliga aspekter, enskildas rätt till hälso- och sjukvårdsförmåner, tillgång till högre utbildning, hur den militära organisationen är utformad, landets historiska arv, m.m. De länder som har valts ut för närmare studier är , , och . De frågor som utredningen har valt att belysa närmare framgår av bilaga 3. Utredningen har via Försvarsmaktens militära underrättelse- och säkerhetstjänst (MUST) erhållit skriftliga svar på utredningens frågor om systemet för militär personalförsörjning i och . Utredningen har inhämtat svar på frågorna om det militära personalförsörjningssystemet i från den danska försvars- makten och hemvärnet samt gjort studiebesök i . Vidare har utredningen inhämtat skriftliga svar på frågor om det norska personalförsörjningssystemet via det norska Försvarsdepartementet. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder Den korta utredningstiden har däremot inte lämnat utrymme för några djupare analyser av dessa länders respektive militära per- sonalförsörjningssystem. Nedan redovisas en sammanfattning av de svar och uppgifter som utredningen har fått del av. Under det danska ligger myndigheterna Forsvars- kommandoen, Hjemmevaernskommandoen, Forsvarets Efterret- ningstjeneste, Beredskapsstyrelsen och interne revision. Det danska försvaret består av armén (hæren), hemvärnet (hjemmevaernet), marinen (søvaernet) och flygvapnet (flyvevåbnet). är medlem i NATO men tillåter inte att det i fredstid stationeras utländsk trupp eller kärnvapen i landet. deltar i militärt samarbete inom ramen för , FN och nordiskt militärt samarbete. Den danska regeringen beslutade i ett försvarsbeslut att reformera det danska försvaret efter försvarspolitikens nya villkor. Avsaknaden av ett verkligt militärt hot ledde till att det tidigare använda mobiliseringsförsvaret skulle avskaffas till förmån för en insatsberedskap där danska styrkor under FN:s eller NATO:s led- ning skulle kunna verka internationellt, antingen som fredsbevar- ande styrkor eller i militära operationer. har en total budget om 22,5 mdr DKK. Av denna totala budget har Försvarskommandoen en budget om 20,3 mdr DKK och Hjemmevaernet har en budget om 0,5 mdr DKK. Därtill har Forsvarets Efterretningstjeneste en budget om 0,7 mdr DKK, Beredskapsstyrelsen en budget om 0,5 mdr DKK samt har departementet i och bidrag till NATO en budget om 0,5 mdr DKK. Personalstyrkan i försvarsmakten uppgick till cirka 20 200 personer varav cirka 15 400 är militär personal och cirka 4 800 är civil personal. Av den militära personalen är cirka 14 450 män och cirka 950 kvinnor, dvs. andelen kvinnor i det danska för- svaret uppgår till . Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder Reducerad värnplikt för män och möjlighet att ansöka till utbildning har ett värnpliktssystem som gäller för män. Värnplikten är dock inte allmän, utan den danska värnpliktslagen föreskriver ett lottningssystem. Kvinnor kan på frivillig väg söka om att få göra värnplikt och de deltar då på samma villkor som män. Värnplikten fungerar som en slags allmän beredskapsutbildning och som en rekryteringsbas för yrkessoldater. I praktiken kallas av de värnpliktiga in till grundutbildning varav två tredjedelar av dessa är frivilliga. Utöver de värnpliktiga har försvaret fast anställd militär personal. Soldater kan alltså komma in i försvaret antingen via värnplikten eller genom att på frivillig väg söka till en militär utbildning. Försvaret mönstrar (sessionsbehandlar) cirka 42 000 personer . Dessa kallas till någon av försvarets fem rekryteringscenter till en Forsvarets Dag1. Alla danska unga män är skyldiga att inställa sig på . För det fall en person som kallats till inte inställer sig kontaktas polisen som då hämtar personen och inställer denne under tvång. Olovlig frånvaro är bötes- sanktionerad. Av de 42 000 som kallas till mönstring valdes 4 200 personer ut att göra värnplikt . Antal personer som på frivillig väg söker en utbildningsplats (professionelle uddannelser) i det danska försvaret uppgår till cirka 8 000 . De 8 000 sökande kon- kurrerar om cirka 1 500 utbildningsplatser. Tester för att välja ut de som söker en sådan här utbildningsplats görs i på For- svarets Rekruttering. För att bli värnpliktig finns det inte några fysiska krav men per- sonerna ska bedömas lämpliga (egnet eller begraenset egnet) vid Forsvarets Dag för att komma in på värnpliktsutbildningen2. För de som på frivillig väg söker en utbildningsplats finns det däremot antagningskrav. De fysiska antagningskrav som ställs är 1På lämnas information om det danska försvaret, utbildningar inom för- svaret och om värnplikten. Vidare genomförs tester, bl.a. intelligenstest, prov i danska språket, hälsoundersökning och de deltagande får ett personligt vägledningssamtal. 2Med uttrycket begraenset egnet menas att en person, trots mindre fysiska eller psykiska tillkortakommanden, anses kunna genomföra värnpliktsutbildningen. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder differentierade beroende på befattning. Sökande får utöver fysiska tester även göra skriftliga tester, genomgå en läkarundersökning och samtala med en psykolog. För att antas krävs vidare att per- sonen har fyllt för utbildningens start. För vissa värnpliktsutbildningar krävs vidare att personen är sikkerhedsgod- kend3. Det finns inget krav på danskt medborgarskap för att få göra värnplikt i . Däremot måste utländska medborgare själv ansöka om att få komma till . Värnpliktiga tjänstgör upp beroende på befattning. Andelen avgångar uppgår till när det gäller de som gör värnplikt. Det finns ingen statistik över andelen av- gångar från de som på frivillig väg sökt en utbildningsplats i för- svaret. Åtgärder för att öka andelen kvinnor i försvarsmakten Det finns en politisk önskan om att öka antalet kvinnor på militära befattningar. Det anordnas bl.a. särskilda inspirationsdagar för kvinnor där försvaret bjuder in kvinnor till att besöka ett av försvarets fem rekryteringscenter. Det anordnas 20 sådana här inspirationsdagar och deltar cirka 30– 60 kvinnor, dvs. mellan 600–1 200 kvinnor deltar vid sådana här dagar . Vidare deltar militärer som är kvinnor som represen- tanter på utbildningsmässor i hela . Information om försvarsmakten i I ämne samhällskunskap (samfundsfag) ges viss be- gränsad utbildning om det danska försvaret och dess uppgifter. Försvarsmakten besöker även grundskolornas årskurs 9 och 10 med en mobil utställningslastbil kallad Check Point One där försvars- makten berättar om försvaret och dess uppgifter. Vidare erbjuder försvaret 6 000 grundskoleelever i årskurserna 9 och 10 en 3 Detta gäller för tjänstgöring vid Den Kongelige Livgarde, Hesteeskorten ved Gardehusar- regimentet samt Kongeskippet Dannebrog. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder femdagarspraktik i försvaret. Praktikanterna får en kortare utbild- ning, s.k. mini militaeruddannelse, både i armén, marinen och flyg- vapnet. Det finns flera olika anställningsformer i det danska försvaret. För de som anställs i försvaret skrivs ett s.k. K-35 kontrakt som gäller mellan den enskilde och försvaret till dess att den enskilde fyller . Det finns även ett s.k. K-60 kontrakt (tjenestemands- ansaettaelse) där försvaret och den enskilde militären ingår ett kontrakt som gäller till dess att medarbetaren fyller . Detta kontrakt går att förlänga till dess att den anställde fyller . I och med implementeringen av en ny personalpolicy i det danska för- svaret anställs militär personal inte längre som tjänstemän. I för- svaret finns även s.k. reservpersonal som erbjuds kortare, tids- begränsade anställningar om exempelvis . För anställda med militär grad råder internationell tjänstgörings- skyldighet. Internationell tjänstgöringsskyldighet gäller även för vissa civila personalkategorier. Det finns inte någon tillgänglig statistik över personalomsätt- ningen i försvaret. Som regel stannar de flesta i sin anställning inom försvarsmakten, vilket försvarsmakten menar främst beror på att det finns bra karriärmöjligheter, ett bra pensionssystem och då anställ- ningen är förhållandevis trygg. 5.2.4Lön och andra ersättningar En person som gör värnplikt får en skattepliktig grundlön som uppgår till . Dessutom får den värnpliktige kostpenge om som är en skattefri förmån. Värnpliktiga bor utan kostnad på logement och har rätt att nyttja kollektivtrafiken utan kostnad. De som på frivillig väg sökt en utbildningsplats i försvaret får en högre grundlön än de värn- pliktiga. För personer som är under utbildning är den ersättning för- svaret utger högre än den är för andra utbildningar i . För färdigutbildade ligger lönerna i försvaret på samma nivå eller något Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder under andra utbildningar. De som genomgår utbildning har en tidsbegränsad anställning i försvaret. Grundlönen för en soldat uppgår till cirka 19 000–. Grundlönen för en sergeant uppgår till cirka 21 000–och en officer har en grundlön om cirka 27 000–. Ut- över grundlönen utbetalas vissa tillägg som är beroende på befatt- ning. tjänstgörande personal, reservepersonel, får till viss del ersättning om de förlorat inkomst från sitt civila arbete när de tjänstgör i försvaret. Försvaret har dock inte ekonomisk möjlighet att kompensera hela löneskillnaden. Den militära personalen erhåller i försvaret utbild- ningar som också är användbara civilt, exempelvis får många ta körkort till personbil, motorcykel eller lastbil. Alla soldater utbildas i Advanced First Aid som är användbart i många olika sammanhang. Dessutom får sergeanter och officerare gå ledarskapsutbildningar som även är användbara i det civila. Civilt meritvärde och stöd för karriärväxling Utbildning och tjänstgöring inom försvarsmakten ses som meri- terande på den civila arbetsmarknaden. Det danska försvaret håller just nu på att arbeta med att få exempelvis officersutbildningen inordnad i det danska universitetssystemet. Militär utbildning och tjänstgöring ger däremot inte några meritpoäng vid värdering av en ansökan till universitet/högskola. Försvarets målsättning är att alla militära utbildningar som ger civil kompetens ska kunna certifieras och godkännas civilt. Den militära personal som har ett K-35 kontrakt tjänar in en civil utbildning under sin tjänstgöring i försvaret. Systemet fungerar på så sätt att arbete i försvaret har personen tjänat in heltidsutbildning. På så sätt kan en person ha tjänat in en lång betald utbildning när de är och väljer att lämna försvaret. Utöver detta bidrar försvaret till kompetenshöjande vidareutbildning till sina medarbetare, exempelvis genom att betala kursavgifter och kurslitteratur samt att låta de anställda gå utbild- ningen under arbetstid. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder Allmän information om hemvärnet Det danska hemvärnet är en egen myndighet som lyder under För- svarsdepartementet. Hemvärnet har per maj månad 2014 samman- lagt cirka 15 200 aktiva medlemmar. Av dessa är cirka 12 900 män och 2 300 kvinnor, dvs. Som aktiv med- lem räknas de som genomför 24-timmars befattningsrela- terad tjänst. I hemvärnet finns även en s.k. reserv som består av sammanlagt cirka 31 700 medlemmar. Av dessa är cirka 27 100 män och cirka 4 600 kvinnor. Som reserv räknas de som genomför mindre än 24-timmars befattningsrelaterad tjänst. Genomsnittsåldern på de som är medlemmar i hemvärnet var . Rekrytering till hemvärnet sker genom lokala rekryteringsaktivi- teter, via medlemmarna och deras egna nätverk och via landstäck- ande kampanjer via exempelvis TV-reklam och annonser på internet. När en person har ansökt till hemvärnet träffar sökanden en rekry- teringsansvarig vid en lokal hemvärnsavdelning i ett s.k. orien- teringssamtale. Detta samtal sker i sökandens hem. För det fall sökanden efter orienteringssamtalet fortfarande önskar gå med i hemvärnet fyller sökanden i en ansökningsblankett. Den rekryteringsansvarige, som är särskilt utbildad för att hålla sådana här samtal, gör sedan sin bedömning av om sökanden är lämplig för att godkännas som medlem i hemvärnet. De krav som ställs för att kunna bli medlem i hemvärnet framgår av hemvärnslagen (lov om Hjemmevaernet). Det ställs vissa krav på fysisk och psykisk hälsa. Det görs en kontroll av sökandens belastningsregister och för det fall personen är dömd för brott görs en bedömning om personen trots det får bli medlem (beroende av vad för slags brottslighet personen dömts för). Ansökningsblanketten skickas sedan till För- svarets personaltjänst som bl.a. inhämtar belastningsregisterutdrag samt granskar övrig information som sökanden uppgett i sin an- sökan. Passerar sökanden denna fas skickas ansökan till ett lokalt Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder s.k. distriktsudvalg som på grundval av rekommendationer från personaltjänsten fattar det slutliga beslutet om en sökande ska få bli medlem i hemvärnet. Vid behov och om sökanden samtycker kan ytterligare information om en sökande inhämtas från sociala myndigheter. Det går inte att överklaga ett beslut om att inte få bli medlem i hemvärnet. Om sökanden godkänns och blir medlem undertecknas ett kontrakt mellan den enskilde och hemvärnet. Härefter kan personen påbörja sin grundutbildning inom hemvärnet. Grundutbildningen, kallad den Lovpliktige uddannelse omfattar och ska genomföras från det att kontraktet tecknades. De som genomgår grundutbildningen erhåller viss ekonomisk kompensation, ersättning för resekostnader samt fri kost och logi . Enligt hemvärnslagen deltar hemvärnet som en del av det mili- tära försvaret i de uppgifter som åligger armén, marinen och flyg- vapnet samt lämnar stöd åt andra myndigheter med att utföra sina uppgifter. Något som skiljer det danska hemvärnet mot det svenska när det gäller vilka uppgifter som hemvärnet deltar i är bl.a. att det danska hemvärnet även deltar i olika internationella uppdrag4. Hemvärnets beredskapsnivåer är uppbyggda på samma sätt som försvarets beredskapsnivåer med styrkeberedskap och sikkerheds- beredskap. Hemvärnets styrkeberedskap anger den nivå av beredskap vid vilken hemvärnets enheter ska vara beredda att lösa aktuella uppgifter. Nivån av beredskap är olika för olika enheter och anger även be- hovet av insats vid respektive myndighet. Hemvärnets beredskapssystem skiljer mellan två typer av inställ- else: inställelse under mötesplikt och frivillig inställelse. Inställelse under mötesplikt sker efter beslut av Försvarsdeparte- mentet. Ett antal enheter eller personer aktiveras och sätts då in för 4 Det danska hemvärnet har bl.a. bidragit med personal i (ISAF) och Kosovo samt i samarbete med Guard ett Agricultural Development Team (ADT) i . Vidare har vissa enskilda medlemmar från hemvärnet varit instruktörer i Search and Rescue () i bl.a. . Det är planerat att hemvärnet, med start , ska hjälpa till med utbildning av soldater från . Utbildningen ska genomföras i . Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder att lösa de konkreta uppgifterna. En aktivering av hemvärnet kan i princip omfatta en styrka från en enda hemvärnssoldat till alla hem- värnets enheter. Hemvärnets reservister är enligt sitt kontrakt för- pliktade att inställa sig vid krig eller andra extraordinära händelser5. Reservisterna kan även ingå som förstärkningar under en aktivering av hemvärnet. Vid aktivering av hemvärnet fastställer försvars- ministern principerna för utbetalning av ersättning till frivilliga i hemvärnet. Frivillig inställelse av de hemvärnsfrivilliga och enheter inom hemvärnet innebär att hemvärnssoldaterna tas i anspråk på frivillig grund och utan att de förbindelser som finns angivna i kontraktet träder i kraft. Inställelse kan ske för att lösa alla slags uppgifter som åligger hemvärnet, exempelvis för att ge allmän eller särskild hjälp till civila och militära myndigheter. Hemvärnet har olika beredskap för olika enheter. Samtliga hemvärnsdistrikt ska med en timmes varsel kunna bidra med 30 frivilliga och ska 100 frivilliga kunna inställa sig. enheters 30 fartyg ska kunna lämna hamn med en timmes varsel och hemvärnets flyg- enheter ska kunna ha flygplan tillgängliga. Sådan här inställelse inom ramen för att ge särskild hjälp sker endast först efter det att försvarsministern har beviljat detta. Vid längre inställelsetider för lösning av en konkret uppgift, i första hand när det gäller att stödja försvaret i deras uppgifter, ingås ett skriftligt avtal med den enskilde medlemmen. Avtalet kan exem- pelvis reglera utbildningskrav, lönekompensation, tid som insatsen varar, användning av personens civila kompetenser, om kompen- sation som ska utgå om aktiviteten ställs in samt om vilken ersätt- ning som ska utgå för det fall personen brukar egen bil. Hemvärnets sikkerhedsberedskap (säkerhetsberedskap) aktiveras och genomförs av respektive myndighet utifrån den aktuella bered- skapsnivå som är fastlagt av Forsvarskommandoen. Hemvärnets myndigheter och enheter deltar då i säkerhetsberedskapen för att 5 fanns även ett begrepp kallat katastroflarm. Katastroflarm kunde tidigare beslutas av lokala polischefer. Polisen använder sig inte längre av detta begrepp och den skrivning som finns i dagens författning som reglerar hemvärnets uppgifter är inte aktuell. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder beskydda det övriga försvarets och samhällets kapaciteter och värden samt hemvärnets egna faciliteter och personal. Säkerhetsbered- skapen aktiveras och genomförs enligt samma principer som för- svarets säkerhetsberedskap. Säkerhetsberedskapen består av en rad separata åtgärder som kan aktiveras för att vakta eller övervaka militära och civila objekt, liknande de uppgifter som hemvärnet har enligt den svenska skydds- lagen. Ändringar i säkerhetsberedskapsnivå kan göras för hela eller delar av försvaret och hemvärnet enligt principer utformade efter kon- kreta hotnivåer. Det utgår olika ersättningar till hemvärnssoldater beroende på om det handlar om ersättning vid utbildning, inställelse och vid övrig hemvärnstjänst. Hemvärnet ersätter som huvudregel inte civila arbetsgivare i de fall en hemvärnssoldat tas i anspråk under ordinarie arbetstid. Däremot kan myndigheter och civila verksamheter som har ett särskilt avtal med hemvärnet och som ger sina anställda ledigt med lön under deras tjänstgöring i hemvärnet få kompensation uppgående till det motsvarande belopp som kan utbetalas till hemvärnssoldater för förlorad inkomst (se nedan). De hemvärnssoldater som tjänstgör som instruktörer får ersättning med ett belopp mellan cirka 70–per dag/timme, fri kost och logi samt milersättning. De hemvärnssoldater som deltar i ut- bildning får ersättning för förlorad arbetsinkomst som högst upp till högsta dagpenning (per ). Ersättning betalas som mest och ersättning utges inte för utbildning som sker . De som deltar i utbildning erhåller vidare fri kost och logi samt milersättning. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder Vid inställelse ersätts förlorad arbetsinkomst enligt samma principer som för de som deltar i utbildning. Vid akut, inte planlagd inställ- else i fredstid med mindre än 48 timmars varsel kan en hemvärns- soldat som kan styrka sin inkomstförluts ersättas för förlorad arbetsinkomst upp till det dubbla dagpenningbeloppet (per ). Hemvärnssoldater ersätts då även för utlägg för kost och milersättning. Ersättning vid övrig hemvärnstjänstgöring Vid övrig hemvärnstjänstgöring lämnas ersättning för måltider med ett fast belopp samt utlägg för milersättning. försvarsmakt (Nederlandse Krijgsmacht) övergick från att ha varit ett värnpliktsförsvar till ett försvar grundat på anställ- ningar . Mönstringen för värnplikt är vilande och civilbefolkningen är inte skyldig att fullgöra militärtjänst när säkerhetssituationen inte kräver en sådan åtgärd. I det nederländska systemet finns det inga pliktinslag. Försvarsbudgeten uppgår till 7,6 mdr euro. Personal- styrkan i försvarsmakten uppgår till cirka 59 000 personer varav cirka 43 000 är militär personal och cirka 16 000 är civil personal. Av den militära personalen är cirka 39 000 män och cirka 4 000 kvinnor, dvs. andelen kvinnor i det nederländska försvaret uppgår till . Större nedskärningar inom försvarsmakten har inneburit att anställda valt att på egen begära avsluta sin anställning . Försvarsmaktens väpnade styrkor har ett problem att behålla sina specialister, exempelvis tekniker och IT-specialister. Detta då det är svårt att konkurrera med civila företag och då det finns ett under- skott på specialister i allmänhet. Internationell utblick – personalförsörjning i några andra länder Rekrytering till försvarsmakten görs gemensamt av marinen, armén, flygvapnet och militärpolisen.