sou · H2B368 · 2014-10-08 00:00:00 — Däremot skulle regeln i 66 kap. 19 § SFL om omprövning till fördel för den enskilde på initiativ kunna tillämpas eftersom den inte har någon tidsbegränsning. Förändringar som skulle innebära ett minskat sparat räntefördelningsbelopp och som inte redovisas kan alltså inte göra något åt efter att efterbeskattnings- perioden passerat. Inom perioden kan en sådan underlåtelse emellertid innebära att skattetillägg ska påföras. Motsvarande för- farandeprinciper skulle gälla i fråga om sparat kvarvarande utrymme för skogsavdrag. Förslaget föranleder en ny paragraf, 49 kap. 14 a § i SFL. Förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Som huvudregel ska de nya bestämmelserna tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . För beskattningsår som har påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. Utredningen gör bedömningen, med beaktande av skälig tidsåtgång för ett remissförfarande och övrig beredning, att de föreslagna lagändringarna kan träda i kraft tidigast och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . För beskattningsår som påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. I 9.2–9.7 anges undantag från denna huvudregel. Förslaget tas in i punkten 1 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Förslag: För insättningar på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto som har gjorts under beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet ska vissa äldre bestämmelser fortfarande gälla. Det gäller reglerna om uttag av medel från kontona och när medlen ska tas upp som intäkt samt reglerna om skatt på ränta på dessa medel. För rationaliseringsförvärv som har gjorts under beskatt- ningsår som påbörjats före ikraftträdandet ska äldre bestäm- melser fortfarande gälla. Kvarvarande skogsavdragsutrymme i näringsverksamheten som uppkommit antingen före eller efter ikraftträdandet ska beräknas första gången i samband med att skogsavdrag görs. I avsnitt 6.3.2 föreslås att reglerna om skogskonto, skogsskade- konto och upphovsmannakonto slopas och ersätts av en möjlighet till avsättning till företagsfond. Eftersom den skattemässiga effekten av samtliga dessa konton är tidsbegränsad anser utredningen att för insättningar som gjorts under beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet ska nuvarande regler om uttag och om när medlen ska tas upp som intäkt fortfarande gälla. Även lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. ska fortfarande gälla för de medel som finns insatta på dessa konton. I avsnitt 7.2.6 föreslås att de särskilda reglerna om skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv slopas och ersätts av generella regler för skogsavdrag. Vid rationaliseringsförvärv får enligt nuvarande regler skogsavdrag göras med hela den avdragsgrundande skogsintäkten det beskattningsår fastigheten förvärvas och de följande fem beskatt- ningsåren. Reglerna som gäller för rationaliseringsförvärv föreslås bli tillämpliga vid alla förvärv av skogsfastigheter. Nuvarande bestämmelser om rationaliseringsförvärv bör därför fortfarande gälla för rationaliseringsförvärv som har gjorts före ikraftträdandet. Skogsavdrag kan göras under hela den tid en fastighet innehas så länge avdragsutrymmet inte är förbrukat. Innehavstiden för fastig- heter kan vara mycket lång. Vid benefika fastighetsöverlåtelser övertar den nye ägaren vanligtvis den tidigare ägarens outnyttjade utrymme för skogsavdrag. Det innebär att skogsavdrag kan komma att begäras mycket efter att skogsmarken anskaffats. Det kan vara väldigt svårt att utreda hur stort det kvarvarande utrymmet för skogsavdrag är, efter fastighetsköpet. Utredningen har därför i avsnitt 8.3.2 föreslagit en ny paragraf i 21 kap. 9 a § IL som innebär att kvarvarande avdragsutrymme för skogsavdrag ska beräknas och fastställas. Som framgår av det avsnittet bedöms det bli alltför arbetskrävande och komplicerat för såväl näringsidkarna som att fastställa samtliga utrymmen i samband med ikraftträdandet. Utredningen föreslår därför att näringsidkarens kvarvarande avdragsutrymme ska fastställas första gången det år som skogsavdrag yrkas. Detta kommer innebära att kvarvarande avdragsutrymme fastställs för olika personer. Förslagen tas in i punkterna 2–5 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen och i förslaget om upphävande av lagen om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Förslag: För näringsidkare som reglerna om periodiserings- fonder inte längre gäller ska redan avsatta medel till peri- odiseringsfond återföras till beskattning enligt de äldre reglerna, dvs. senast det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår då avdraget gjordes. I avsnitt 6.3.2 föreslås att reglerna om avsättning till periodise- ringsfond slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag samt att denna fond ska ersättas med en avsättning till företagsfond. De avsättningar som har gjorts till periodiseringsfond och som inte har återförts till beskattning vid ikraftträdandet bör enligt utredningen återföras enligt äldre regler. Medel som har avsatts till periodiseringsfond ska enligt reglerna i 30 kap. 7 § första och andra styckena IL återföras till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet . Den tidi- gast gjorda avsättningen ska därvid återföras först. Förslaget tas in i punkten 6 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen. Förslag: Fysiska personer som är delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster ska inte ta upp någon schablonintäkt för avsättningar till periodiseringsfond som har gjorts i enlighet med de äldre reglerna. Inte heller fysiska personer som är medlemmar i en europeisk ekonomisk intressegruppering ska ta upp någon schablonintäkt för avsättningar som har gjorts. I avsnitt 6.3.7 föreslås att fysiska personer som är delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster fortsätt- ningsvis ska omfattas av samma regler för periodiseringsfond som gäller för sådana juridiska personer som är delägare. Mot- svarande föreslås för fysiska personer som är medlemmar i en europeisk ekonomisk intressegruppering. Enligt nu gällande bestämmelser ska sådana juridiska personer som är delägare eller medlemmar och som har gjort avdrag för avsättning till periodise- ringsfond ta upp en schablonintäkt enligt 30 kap. 6 a § IL. Intäkten ska beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multiplicerad med summan av gjorda avdrag för avsättningar till sådana periodiseringsfonder som den juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. Eftersom det är avsätt- ningarna vid beskattningsårets ingång som är av betydelse för när en schablonintäkt ska tas upp, kommer även avsättningar som har gjorts av fysiska personer före ikraftträdandet att ingå i underlaget för schablonintäkten. Utredningen anser dock att en schablon- intäkt inte ska införas för redan gjorda fondavsättningar. Det före- slås därför att dessa fysiska personer inte ska ta upp en schablon- intäkt för avsättningar som har gjorts i enlighet med äldre regler. Eftersom avsättningarna ska återföras har förslaget endast betydelse . Förslaget tas in i punkten 7 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen. Förslag: Sparat fördelningsbelopp som uppkommit före ikraft- trädandet får behållas och användas vid tillämpningen av de nya reglerna om fullständig och förenklad räntefördelning. Sparat räntefördelningsbelopp ska beräknas första gången i samband med att räntefördelningsbelopp dras av. I avsnitt 6.4.6 föreslås att sparat räntefördelningsbelopp ska kunna användas vid fullständig räntefördelning. Dessutom föreslås att det sparade räntefördelningsbeloppet ska få föras över vid en övergång mellan reglerna om fullständig och förenklad räntefördelning, trots att det inte går att spara något nytt belopp vid förenklad ränte- fördelning. För att övergången till det nya systemet för ränteför- delning inte ska bli till nackdel för de näringsidkare som har sparade fördelningsbelopp föreslås att dessa får behållas vid övergången till det nya systemet. I avsnitt 8.3.1 föreslås att 33 kap. 7 § ändras så att sparat räntefördelningsbelopp alltid ska beräknas och fastställas av . Det skulle dock bli alltför arbetskrävande att fastställa samtliga sparade belopp i samband med ikraftträdandet. Utredningen föreslår därför att näringsidkarens sparade ränteför- delningsbelopp ska fastställas första gången det år som ränte- fördelning begärs, i likhet med vad som föreslås vid fastställelse av skogsavdragsutrymmet i avsnitt 9.2. Detta kommer innebära att sparad räntefördelning fastställs för olika personer. Förslagen tas in i punkterna 8 och 9 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen. Förslag: Vid övergången till det nya systemet upphör expansionsfonden. av medlen får föras över till en företagsfond till den del det överförda beloppet motsvaras av kapitalunderlaget för företagsfonden vid beskattningsårets ingång. Resterande av fonden upphör utan skatte- konsekvenser. Den del av expansionsfonden som inte kan föras över på grund av att den inte motsvaras av kapitalunderlaget för företagsfonden ska återföras till beskattning . För den delen ska även expansionsfondsskatt tillgodoräknas vid debiteringen av slutlig skatt. Fysiska personer som är delägare i handelsbolag ska öka anskaffningsutgiften på andelen med det belopp som motsvarar expansionsfonden minskat med den expansionsfondsskatt som belöper sig på expansionsfonden. I avsnitt 6.3.2 föreslås att reglerna om avsättning till expansions- fond slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag samt att avsättningen till denna fond ska ersättas med en avsättning till företagsfond. Till skillnad från avsättningar till periodiseringsfonder ska avsätt- ningar till expansionsfonder inte återföras inom . Utred- ningen anser därför att näringsidkaren bör ha möjlighet att omvandla expansionsfonden till en företagsfond utan några beskattningskonsekvenser. Av kontinuitetsskäl bör expansions- fonden omvandlas till en företagsfond vid ingången av det första beskattningsåret de nya reglerna tillämpas. Hänsyn bör då tas till den expansionsfondsskatt som näringsidkaren ska tillgodoräknas vid debiteringen av slutlig skatt. När expansionsfonden enligt äldre regler återförs till beskattning ska den expansionsfondsskatt som näringsidkaren har betalat vid avsättningen dras av från den slutliga skatten enligt 65 kap. 8 § IL. Genom att omvandla fonden till en företagsfond kan den expansionsfondsskatt som ska återbetalas tillgodoräknas utan att någon avräkning av slutlig skatt behöver ske. En möjlighet är att tillåta att expansionsfonden inte förs över i sin helhet utan att en viss del av den upphör utan skattekonsekvenser. På så sätt kommer statens likvida medel inte att påverkas av förslaget. Detta kan belysas med ett exempel. Exemplet utgår ifrån att marginalskatten för näringsidkaren uppgår till . Exempel: Anta att näringsidkarens avsättning till expansions- fond uppgår till 100. På den gjorda avsättningen har näringsidkaren betalat 22 i expansionsfondsskatt. Vid en upplösning av fonden ska den tas upp till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Skatten på fonden kommer då att bli 50 dvs. Sam- tidigt återfår näringsidkaren tidigare betald expansionsfondsskatt om 22 genom att beloppet avräknas från den slutliga skatten. Skatt att betala för näringsidkaren uppgår härefter till 28 (50 - 22). En motsvarande beskattning erhålls om inte hela utan endast en del av expansionsfonden omvandlas till en företagsfond utan att expan- sionsfondsskatten behöver återbetalas. För att uppnå samma netto- effekt, dvs. en slutlig skatt om , skulle näringsidkaren endast behöva omvandla av expansionsfonden till en företagsfond (56 x = 28). Resterande del av fonden upphör utan att återföras till beskattning. På så sätt behöver inte någon avräkning av expansionsfondsskatt ske i samband med att fonden omvandlas till en företagsfond. Med hänsyn till att marginalskatten kan variera för olika näringsidkare bedöms det vara lämpligt att procenttalet för den del av expansionsfonden som ska omvandlas till en företagsfond bestäms till 60. Det innebär att av expansionsfonden ombildas till en företagsfond. Resterande upphör utan skattekonsekvenser. Den del av expansionsfonden som vid ingången av beskattningsåret ombildas till en företagsfond kommer att beskattas först när näringsidkaren återför företagsfonden. Eftersom företagsfonden ska motsvaras av ett kapitalunderlag kan endast den del av expansionsfonden som motsvaras av ett kapital- underlag för företagsfonden vid ingången av beskattningsåret omvandlas. Exempel: Ett belopp om 200 finns avsatt till expansionsfond när de nya reglerna träder i kraft och kapitalunderlaget för företags- fonden vid ingången av är 150. Reglerna innebär då följande; av expansionsfonden dvs. 80 upphör utan skattekonsekvenser. av expansionsfonden dvs. 120 överförs till företagsfond. Eftersom ett belopp om av expansionsfonden (120) inte överstiger kapitalunderlaget vid beskattningsårets ingång (150) behöver inte någon del av expan- sionsfonden tas upp till beskattning. Om kapitalunderlaget i stället endast hade uppgått till 100 skulle 20 (+ 100 - 120) ha återförts till beskattning enligt äldre regler. Fysiska personer som är delägare i handelsbolag och som har gjort avsättning till expansionsfond har minskat den skattepliktiga inkomsten och därmed också anskaffningsutgiften på andelen i bolaget. har anskaffningsutgiften höjts med det belopp som motsvarar den expansionsfondsskatt som delägaren ska betala. Exempel: Delägarens inkomst från bolaget är 100. Delägaren ökar expansionsfonden med hela beloppet. Delägaren gör uttag från bolaget för att betala expansionsfondsskatt med 22. Anskaffningsutgiften på andelen kan vid årets utgång beräknas till 0 (+ 100 – 100 – 22 + 22). Vid en återföring av expansionsfonden ska i stället anskaffnings- utgiften ökas med det återförda beloppet och minskas med den expansionsfondsskatt som utbetalas till delägaren. Exempel: Delägaren återför hela expansionsfonden till beskatt- ning. Expansionsfondsskatt med 22 utbetalas till delägaren. Andelens anskaffningsutgift uppgår till 78 (+ 100 – 22). Sam- mantaget har anskaffningsutgiften ökat med den ursprungliga inkomsten (100) och minskats med uttaget (22) dvs. Enligt vad som föreslås ovan ska medel avsatta till expansionsfond och som motsvaras av ett kapitalunderlag vid beskattningsårets ingång, överföras till företagsfond (högst ). Om kapitalunderlaget endast täcker av expansionsfonden kan bara 25 över- föras och mellanskillnaden (60 – 25) måste återföras till beskattning enligt äldre regler. ska upphöra utan skattekonsekvenser. Medel som överförs till företagsfond kommer att beskattas när företagsfonden minskas. Eftersom företags- fonden, varken vid avsättning eller återföring, ska påverka anskaff- ningsutgiften (kapitalunderlaget) på andelen måste delägarens anskaffningsutgift ökas med det belopp som omvandlas från expansionsfond till företagsfond. Detsamma gäller det belopp () som vid omvandlingen av expansionsfond till företagsfond upphör utan skattekonsekvenser. Anskaffningsutgiften ska även minskas med det belopp som motsvarar den expansionsfondsskatt som skulle ha återbetalats. Delägaren skulle annars få ett för lågt anskaffningsvärde på sin andel jämfört med systemet med återföring av expansionsfond, vilket skulle medföra en för hög kapitalvinst vid en framtida avyttring av andelen. Exempel: Delägarens justerade anskaffningsutgift uppgår till 50. Avsatta medel till expansionsfond uppgår till 100. Vid det efterföljande beskatt- ningsårets ingång överförs 60 av expansionsfonden till företagsfond och resterande 40 upphör utan skattekonsekvenser. Vid beräknande av anskaffningsutgiften för andelen, , ska delägaren lägga till de 60 som överförs till företagsfond samt de 40 som upphör av den tidigare expansionsfonden. Den expansionsfondsskatt, 22, som skulle ha återbetalats till delägaren ska minska anskaffningsutgiften. Delägarens anskaffningsutgift uppgår härefter till 128 (+ 50 + 100 - 22). Om hänsyn inte hade tagits till dessa poster skulle delägarens anskaffningsutgift endast uppgå till 50. Om expansionsfonden inte motsvaras av kapitalunderlaget för företagfonden och hela eller en del ska återföras till beskattning enligt de äldre reglerna i 34 kap. IL ska det återförda beloppet öka anskaffningsutgiften och den återbetalda expansionsfondsskatten minska anskaffningsutgiften. Förslagen tas in i punkten 10 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen. 9.6Kapitalunderlag för räntefördelning och företagsfond Förslag: Medel insatta på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto ska minska enskilda näringsidkares kapital- underlag för företagsfond och fullständig räntefördelning. Avsättningar till periodiseringsfonder ska räknas som skuld vid beräkning av kapitalunderlaget för företagsfond och ränte- fördelning. Av förslagen i avsnitt 6.2 framgår att samma kapitalunderlag ska användas för reglerna om företagsfond och reglerna om fullständig Med kapitalunderlag för en enskild näringsidkare avses skillnaden mellan värdet på tillgångarna och skulderna i närings- verksamheten vid beskattningsårets utgång med vissa justeringar, se den föreslagna 32 a kap. 6 § IL. Medel som finns på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto räknas som tillgångar enligt dagens regler om kapitalunderlag. Eftersom dessa konton föreslås upphöra kommer medel på dessa konton inte längre att ingå i kapitalunderlaget. Utredningen anser därför att dessa konton inte ska få ingå i kapitalunderlaget redan i samband med att de nya reglerna börjar tillämpas. Det föreslås därför att vid beräkningen av enskilda näringsidkares kapitalunderlag för företagsfond och fullständig räntefördelning ska medel som finns insatta på dessa konton minska kapitalunderlaget. Enligt dagens regler om kapitalunderlag vid räntefördelning räknas avsättning till periodiseringsfond som en skuld. Detta bör även gälla som periodiseringsfonder finns kvar hos enskilda näringsidkare. Förslagen tas in i punkterna 11 och 12 i övergångs- bestämmelserna till inkomstskattelagen. Förslag: ska minskas med en tiondel under de tio beskattningsår som följer efter ikraftträdandet. beräknades och neutraliserade ett negativt kapital- underlag reglerna om räntefördelning tillämpades. lades därefter oförändrad till kapitalunderlaget . I samband med att negativ räntefördelning föreslås slopas i avsnitt 6.4.2 föreslås även att övergångsposten slopas. Det innebär att näringsidkarens kapitalunderlag för räntefördelning och före- tagsfond minskar i motsvarande mån. För att undvika att kapital- underlaget sjunker drastiskt vid övergången till det nya systemet föreslås att övergångsposten fasas ut med en tiondel . Förslaget tas in i punkten 13 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen. 9.7Tillfälligt höjd schablonintäkt för företagsfonden Förslag: Det första beskattningsåret efter ikraftträdandet ska schablonintäkten för företagsfonden tas upp i stället för . I avsnitt 6.3.5 föreslås att företagsfonden räntebeläggs genom att en schablonintäkt ska tas upp av den som har gjort avdrag för avsättning till företagsfond. Schablonintäkten ska beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut. Den procentsats som då erhålls multipliceras med summan av gjorda avdrag för avsättning till företagsfond vid beskattningsårets ingång. Vissa av de regeländringar som utredningen föreslår medför ökade statsfinansiella kostnader under införandeåret vilka inte är varaktiga. Utredningen föreslår därför att den företagsfond som vid beskattningsårets ingång förts över från en expansionsfond, i enlighet med vad som föreslås i avsnitt 9.5 ovan, i stället för ska räntebeläggas med en procentsats om 186 . Förslaget tas in i punkten 14 i övergångsbestämmelserna till inkomstskattelagen. Utredningen föreslår en rad åtgärder för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Åtgärderna är i första hand ämnade att förenkla för företagarna utan att försämra de materiella reglerna. Vid utformningen av dagens system var en av utgångspunkterna neutralitet vid jämförelse med andra företags- former. En konsekvens av detta blev att det i många fall medfört onödigt komplexa regler. Genom att förenkla dagens system blir det enklare för de allra minsta företagen att bedriva verksamhet. Utredningen föreslår förändringar inom fyra huvudområden. Dessa beskrivs i avsnitten 5–8: Förenklingar i de generella reglerna i inkomstslaget näringsverk- samhet Ett förenklat neutralt skattesystem Vissa skogs- och fastighetsanknutna frågor underrättelseskyldighet samt fastställelse av belopp I varje del har, i olika omfattning, även alternativförslag och ytterli- gare förenklingar diskuterats. Dessa alternativförslag beskrivs främst i avsnitten 5–8 med argument kring varför utredningen valt att inte gå vidare med de alternativa förslagen om förändrade regler. Konsekvensanalysen följer i huvudsak samma struktur som avsnit- ten 5–8 för att underlätta för läsaren att följa vilka förslag som ana- lyseras och vilka konsekvenser dessa förväntas få. Flera av för- slagen, främst i avsnitt 6, är sammanflätade och redogörs därför tillsammans. För varje område redovisas uppskattningar av de offentligfinan- siella effekterna och, i de fall det förekommer, redovisning av den finansiering utredningen föreslår. Förslagens konsekvenser för företagen och enskilda diskuteras och, i den mån det är möjligt, konsekvenser för mäns och kvinnors ekonomi samt regionala konsekvenser. Därefter redovisas konsekvenserna för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Hela konsekvens- analysen avslutas med ett sammanfattande avsnitt som innehåller de sammantagna offentligfinansiella effekterna och påverkan på administrativ börda för de berörda förtagen. Beräkningarna för respektive förslag utgår från de uppgifter som är tillgängliga i , förkortad SCB, Företags- register och individdatabas . är en mikrobaserad databas på totalnivå för bland annat enskilda näringsidkare och handelsbolag. Grundmaterialet i är de deklarationsuppgifter som företag och företagare lämnat till Standar- diserade räkenskapsutdrag, förkortat SRU. SRU-materialet kompletteras dessutom med uppgifter från olika register, både inom och utanför SCB. Det är en betydande mängd företagare som ingår i gruppen enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handels- bolag. Samtliga näringsidkare kommer inte att beröras av alla förslag som utredningen presenterar. Vissa av förslagen riktar sig främst mot de minsta verksamheterna, t.ex. förslagen kopplade till för- enklat årsbokslut. Andra förslag riktar sig mer allmänt mot näringsidkarna men förväntas påverka de relativt större verksam- heterna i större omfattning, t.ex. förslagen om företagsfond och slopande av periodiserings- och expansionsfonder. Utifrån uppgifter i uppskattas det totala antalet enskilda näringsidkare till cirka 753 000 och till cirka 116 000 fysiska personer som är delägare i handelsbolag efter att företag som inte godkänts i SCB:s granskning1 rensats bort från materialet. 1 Granskningen av företagen och blanketter från görs av SCB för att rensa bort felaktigheter som t.ex. summeringar som inte är korrekta. Om differenser från felsum- Merparten är små företag med liten, eller mycket liten verksamhet. redovisade av de enskilda näringsidkarna ett eget kapital på noll. redovisade ett eget kapital på eller mer. av näringsidkarna redovisade ett eget kapital på eller mer. Liknande mönster kan utläsas i det bokförda resultatet ; cirka 20 pro- cent redovisade ett nollresultat, redovisade ett resultat på 50 000 eller mer och mindre än en procent ett resultat på eller mer.