sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — Här kan ett intersektionellt angreppssätt hjälpa oss genom sin utgångspunkt i en feministisk syn på kunskap som situerad och förändringsbaserad. För det tredje, ett annat fundamentalt argument är det kritiska: Arbetet med jämställdhet måste också ständigt ifrågasätta och pro- blematisera de utgångspunkter, begrepp och frågor som är centrala i och för politiken och praktiken. Ska vi kunna uppnå det nationella jämställdhetsmålet måste vi också därför skapa en jämställdhets- politik och en jämställdhetspraktik som har en genomgående kri- tisk ansats och kontinuerligt ställer de grundläggande frågorna: Vad betyder jämställdhet? Vem ska vara jämställd? Hur ska vi vara jäm- ställda? Här kan ett intersektionellt angreppssätt hjälpa oss genom sin tydliga förankring i en feministisk kritisk tradition. För det fjärde är ett viktigt argument det politiska: Arbetet med jämställdhet är en politisk fråga, därför måste också ideologiska konflikter och det politiska ansvaret vara tydligt. Mycket av den senaste tidens forskning om jämställdhet betonar att ideologiska och politiska skillnader har försvunnit från agendan (2011). Ska vi kunna uppnå det nationella jämställdhetsmålet måste vi där- för bidra till att skapa en jämställdhetspolitik och en jämställdhets- praktik som både synliggör ideologiska skillnader och tydliggör olika slags ansvar, det politiska ansvaret likväl som expertens och den enskilde medborgarens. Vi medarbetare/medborgare behöver få och bidra till att skapa politiska svar på frågor som: Vari består ojämställdheten och hur ska den lösas? Här kan ett intersektionellt angreppssätt hjälpa oss genom sin syn på politik, makt och agens. För det femte, självfallet handlar det om jämställdhet i sig som argument: Det kan tyckas underligt att lyfta fram jämställdhet som grund för att arbeta med ett intersektionellt angreppsätt, men låt mig förklara. Som kritiken mot den svenska jämställdhetspolitiken och praktiken understrukit har den svenska jämställdhetspolitiken och praktiken inte kommit alla till del och heller inte omfattat alla ens på ett idealt plan. Ska vi kunna lösa de problem med ojämställdhet som finns i utan att bidra till annan diskriminering måste vi ta hänsyn till människors skiftande arbets- och livsvillkor. Kvinnor som exempelvis arbetar inom vårdsektorn och har som arbetsgivare må dela vissa problem, men situationerna kommer också att skilja sig åt beroende på vilken arbetsuppgift de utför och vilken tjänst de har. En undersköterska och en läkare kanske utför lika många timmar obetalt arbete i hemmet, men deras anställ- ningsvillkor, lön och status skiftar. På samma sätt är det med kvin- nor som arbetar inom olika sektorer men som har jämförbara grundläggande anställningsvillkor. Den timanställda undersköters- kans och den timanställda universitetslektorns ojämställda arbets- villkor må vara lika på vissa punkter, såsom anställningsform, möj- ligheter att påverka arbetssituationen, relationen till kollegor (och det finns säkert andra), men skiljer sig också åt på avgörande punkter som lön, status samt möjligheter att påverka och planera sitt arbete och sin arbetstid. Dessa avgörande skillnader mellan olika kvinnor verksamma inom olika yrken får effekter på pension, familjeliv, hälsa, välbefinnande och möjlighet till aktivt och jäm- ställt deltagande i samhället. Problemen kommer naturligtvis också att variera beroende på var i landet undersköterskan/läkaren/ lektorn bor och var de arbetar. Och de kommer att skifta beroende på faktorer som familjesituation, könsidentitet eller könsuttryck, sexualitet, social bakgrund, etnicitet, funktion, religion. Som har understrukit är arbetsplatser/organisationer – och själv- fallet också samhället i stort – inte enbart präglade av genusregimer som fungerar diskriminerande och hämmande för jämställdhet, utan av ojämlikhetsregimer (2006). För att uppnå det nationella jämställdhetsmålet måste vi därför skapa en jämställd- hetspolitik och en jämställdhetspraktik som synliggör att proble- men med ojämställdhet ser olika ut och att de är relaterade till andra problem som ofta ryms inom beteckningen ojämlikhet. Men vi behöver också en politik och praktik som tar hänsyn till att problemen är i ständig förändring. Det är komplexa problem som kräver komplexa lösningar. Som demokratiskt samhälle behöver vi därför den kunskap som är relaterad till begreppet intersek- tionalitet i arbetet med jämställdhet likväl som i demokratiarbetet rent generellt. Feministisk kunskap om kön/genus med alla dess intersektioner behöver användas om det löfte om social rättvisa som jämställdhetsintegrering bär på skall uppfyllas (Hankivsky 2005). Här är vi alltså tillbaka i de frågor som jag lyfte under det inledande demokratiska argumentet: Vilka ska vara jämställda? Vad är jämställdhet? 4.7Att arbeta för jämställdhet är att göra demokrati Att arbeta med ett intersektionellt angreppssätt kan därför på- minna oss om att det inte finns ett sätt att åstadkomma jämställd- het på och att arbetet involverar och påverkar människor på olika vis på olika platser (Grabham 2009, 2010). Jag förstår med andra ord intersektionalitet som raka mot- satsen till den dröm om konsensusskapande universallösningar som beskrivs i Carbins och Edenheims kritiska artikel om intersek- tionalitet (Carbin & Edenheim ). Intersektionalitet kommer med nödvändighet, liksom feminism, jämställdhet, genus eller demo- krati, att betyda olika saker på olika platser (2012). Orden, liksom våra samhällen, blir vad vi gör dem till. Sett mot denna bakgrund kan ett intersektionellt angreppssätt på jämställdhetsarbete idealt hjälpa oss med de tre centrala frågor relaterade till den villkorade jämställdheten som jag lyfte i inled- ningen till detta kapitel: Vilka ska vara jämställda? Vad är jäm- ställdhet? Hur skapar vi jämställdhet? Intersektionalitet hjälper oss inte genom att ha svaren på alla frågorna, utan genom det motsatta – genom att kontinuerligt ställa frågor och uppmana alla att ställa frågor. Arbetet med jämställdhet måste därmed förhålla sig till ett maktbegrepp, en syn på varat och en kunskap som kan sägas ha dekonstruerats, decentraliserats och demokratiserats. Därigenom kan intersektionalitet bidra till att få jämställdhetspolitiken och jämställdhetspraktiken tillbaka på den politiska och ideologiska arenan och den praktik som handlar om att göra demokrati. Ett mer demokratiskt orienterat och förankrat arbete baseras bland annat på behovsinventering och dialog, snarare än på en problem- bild med tillhörande lösning som experter utformat i förväg obero- ende av situation och kontext (Squires 2007, 2010). Som understrukit, och många efter henne, är formuleringen av själva problemet avgörande för hur problemlösningen kommer att formuleras (1999). Därför behöver också de medborgare eller medarbetare som berörs av olika problem vara delaktiga i att formulera dem. Vad vi har att göra med här är alltså en vision om en demokratiskt baserad politik och praktik där diskussioner och beslut idealt är öppna för alla slags perspektiv, erfarenheter och människor (1997, 2000; 2009). Som jag ser det handlar det om att välja en utgångspunkt och en vision för jämställdhetspolitiken och jämställdhetsarbetet som är etiskt, vetenskapligt och politiskt försvarbara utifrån de demokra- tiska ideal vi valt att ha som grundbult i det svenska samhället. En politik och en praktik för ökad jämställdhet i en demokrati måste därför ständigt diskuteras, granskas och kritiseras av inte bara poli- tiker och experter utan också av medborgarna eller medarbetarna (2007, 2008). För att kunna uppnå sina mål behöver jämställdhetsintegrering och jämställdhetsarbete därför handla mer om demokrati och mindre om teknokrati och byråkrati. En demokratiskt baserad och orienterad jämställdhetspolitik och jämställdhetspraktik för 2010-talet kan inte byggas på ett fåtal experter som säger sig representera den stora massan, eller som påstår sig ge röst åt dem som sägs sakna röst. Den måste i stället ge plats (2004). Alla röster, kroppar, erfarenheter måste rym- mas i det nationella jämställdhetsrummet. Det innebär att såväl problemformuleringar som skapandet av visioner och mål måste bygga på öppna principer som ger plats åt människorna – även om dessa är plågsamma, mödosamma och näst intill omöjliga att kon- struera och praktisera (Lister 2009, 2003). Både politik och praktik måste därför finna vägar att innefatta den komplexitet och de olikheter och konflikter som existerar i vårt samtida, dåtida och framtida samhälle (Yuval 2011, Touraine 2002). Det innebär att vi måste fundera över och diskutera, inte bara jäm- ställdhetspolitiken, utan även vår syn på och förståelse av svenskt medborgarskap, hemmahörighet i och välfärdsstaten . Som och formulerar det: Vem sjunger nationalstaten? (2007). Vem ges utrymme och vem exkluderas i den nationella svenska jämställdhetspolitiken? Jag har här argumenterat för att jämställdhetsintegrering och jämställdhetsarbete med ett intersektionellt angreppssätt kan för- stås som ett steg mot en mindre villkorad jämställdhet, både i arbetslivet och i samhället i stort – något som också ses som en kraftfull och nödvändig social investering (2002). För att klara sitt uppdrag och bidra till ett mer demokratiskt , snarare än att agera kontraproduktivt, behöver svensk jämställd- hetspolitik och svensk jämställdhetspraktik vara kopplad till ordi- narie verksamhet och ge rum för och beröra alla. Därför hör inter- sektionalitet och jämställdhet ihop. (2006) Inequality Regimes. Gender, Class, and Race in Organizations. 20 (4): 441–464. , (2009) Från könsrollsfråga till . Kampen om jämställdhetsfrågan och tolkningsrätten. Working Paper 2/10. : Forskarskolan Demokratins villkor, Universi- tet. (1999) Women. Policy and Politic.The Construction of Policy Problems. + 15: The Platform for Action and Union: Report from the Swedish Presidency of the Council of Union (2010). : Integrations- och jäm- ställdhetsdepartementet, . , , red. ( 2013). Arbete och jäm- ställdhet – Förändringar under . , , & Spivak, Gayatri, C. (2007). Who sings the nation- state? Calvo, (2013) What is the problem of Gender? Mainstrea- ming Gender in Migration and Development Policies in Union. : Studies in Sociology N 51. Carbin, (2008) Honour related violence. The invention of a policy problem in . 24–47 in Critical Studies of Gender Equalities. Nordic Dislocations, Dilemmas and Contra- dictions, red. , E, , M, & Sillius, H. : Makadam. –(2010) Mellan tystnad och tal – Flickor och hedersvåld i svensk offentlig politik. : studies in politics. Carbin, , & Edenheim, (2013) The intersectional turn in Feminist . A Dream of a Comon Language?. Vol 20 n 3. s. 233–248. (2008) Data, anecdote and metaphor in gen- der equality policy-making: merging intellectual and real world mainstreaming. 165–181 i Political Language and Metaphor, red. T. Carver & J. Picaro. & : Routledge. , (2005) Scener ur ett äktenskap: jämställdhet och heteronormativitet in QueerSverige, red D. Kulick, 48–71. de los , (2000) Folkhemmets Paradoxer. och etnicitet i den svenska modellen. Kvinnovetenskaplig tidskrift 2: 27–46. –(2002) Jämställdhetens etniska gränser. Om patriarkala enklaver och kulturella frizoner i Det slutna folkhemmet. Om etniska klyftor och blågul självbild. : Tanke- smedjan . –(2011) Vad händer med jämställdheten? : nedslag i jämställd- hetens synfält. –(2013) Intersektionalitet. de los , , & , red. (2007) Framtidens feminismer: intersektionella interventioner i den feministiska debatten. de los , , , , red. Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det postkol- oniala : en festskrift till . de los , , & Mulinari, (2005) Intersektionalitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. Edenheim, (2005) Begärets lagar: moderna statliga utredningar och heteronormativitetens genealogi. , (2007) Kroppspolitik: om och andra kvinnor. , medborgarskap och offentlig politik 1848–1998. , (2002). Why We a New . Fumarola Unsgaard, , red. (2013) Den feministiska utmaningen. Mot en jämställd arbetsmarknad. : Premiss förlag. Fink, , red. (2009) Välfärd, genus och familj. Grabham, (2009) Intersectionality and beyond. , ., & , red. (2006) Vad hände sen? Långsiktiga effekter av jämställdhetssatsningar . Hankivsky, (2005) Gender vs. Diversity Mainstreaming: A Preliminary Examination of the Role and Transformative Potential of Feminist . /Revue cannadienne de science politique. 38. no. 4. s. 977–1001. , Zenia, & , (2008) Cultural Dialogues in the . The Case of Honur Killings in . 8(3): 385–404. , (2000) Att lägga livet tillrätta. Studier i svensk folkhemspolitik. , (2003) Recognition struggles in universalistic and gender distinctive frames: and in Recog- nition Struggles and Social Movements. Contested Identities, Agency and . , , (2011) Nya problem, nya lösningar. Om tillkomsten av fyra ombudsmän mot diskri- minering. : Sociolo- gins skriftserie, . Jämställdhetsintegrering i myndigheter. Kieolos, (2012) Svensk jämställdhet en medelklassfråga. Kulick, (2005) QueerSverige. Kvinnovetenskaplig tidskrift 2005 2–3. , , & , (2008) Report Analysing Inter- sectionality in gender Equality Policies for and the EU. : (). , (1987) Women. Fire and Dangerous Things: What Categories Reveal About the Mind. (2008) A Scandinavian Model? Gender Equality Discourses on Multiculturalism. 15(1):32–52. , (2009) Agonistisk feminism och folklig mobilisering. and : Makadam. (2011) Jämställdhet i verksamhetsutveckling. Lister, (2009) A Nordic Nirvana? and Social in the Nordic Welfare States. Social Politics.16 (2): 242–278. , (2003) 2010. A Guide to Intersec- tional Theory, Methodology and Writing. , , , , & Sillius, red. Critical Studies of Gender Equalities. Nordic Dislocations, Dilemmas and Contradictions. , (2009) Bodynormativity: reading represen- tations of disabled female bodies. Sid. 58–83 i Body Claims, red. J. Bromseth, L. Folkmarson , K. . (2011) Den villkorade jämställdheten: kvinnor med funktionshin- der. Sid. 98–113 i Vad händer med jämställdheten? Nedslag i jämställdhetens synfält, red. P. de los . Manns, (2008) Rörelsens rum: det lesbiska inslaget inom nordisk kvinnoforskning 1975–1990. Sid. 69–82 i Att göra histo- ria – vänbok till , red. M. . . : skriftserie: Fram- tidens samhälle. , (2000) Annorlundahet som fetisch. Sid. 68–87 i Porträtt utan ram. Kön och sexualitet bortom strukturalismen, red. , (2012) Varieties of Feminism. Geman Gender Politics in Global Perspective. , (2005) The Complexity of Intersectionality. Signs: in Culture and Society.30(3): 1771–1800. , (2012/1961) Kvinnans villkorliga frigivning. Sid. 85–94 i Könspolitiska nyckeltexter. Volym 2 (1930–2002). K. , F. Sundevall, D. Tjeder. : Makadam förlag. Mulinari, , (2013) Intersectional Direc- tions in – a Proposal. Volume 3 (3):81–98. Norrbin, , & , (2010) Forskning saknas: en kunskapsöversikt över forskningsfältet jämställdhetsintegrering. : Nationella sekretariatet för genus- forskning. , (2010) Mycket snack och lite verkstad? : jämställd- hetspolitikens genomslag i statsbudgeten 1980–2012. : Nationella sekretariatet för genusforskning. , (2004) Att ge den andra sidan röst. (2010). Slutrapport: program Jämi 2008–2010. Jämställdhets- integrering i staten vid Nationella sekretariatet för genusforsk- ning vid . : Nationella sekretariatet för genusforskning. (2012). Strategier, tillvägagångssätt och resultat inom de sär- skilda satsningarna på jämställdhet inom film-, musei- och musiksektorerna 2011. : Myndigheten för kultur- analys. Pincus, (1998) Från kvinnofrågor till könsmaktstruktur. Den svenska jämställdhetspolitikens utveckling –1997. Kvinno- vetenskapligt forums arbetsrapport nr 1. : Kvinnoveten- skapligt forum. & Runyan, A.S. (2010) Global gender issues in the new millenium. Rees, (1998) Mainstreaming Equality in Union. Education, Training and Labour Market Policies. Regeringsbeslut Ku2011/557/KA Regeringsbeslut Ku2011/558/MFI Regeringsbeslut Ku2011/1026/KU , (2008) Metaphors of social order. sid. 57–68 i Political Language and Metaphor, red. T.Carver och J. Picaro. & : Routledge. Roman, , (2011) Familjer i tiden. För- handling, kön och gränslöst arbete. , (2002) Queerfeministisk agenda. Sabuni, , (2011) Kulturvärl- den är präglad av en stor manlig dominans. , & Skjeie, (2008) Tracks. intersections and dead ends: Multicultural challenges to state feminism in and . 8 (3): 322–344. Skjei, , & Langvasbråten. (2009) Intersectionality in Practice? Anti-discrimination reforms in . Interna- tional (4): 513–529. för jämställdhetsintegre- ring. Squires, (2007) The new politics of gender equality. Basingstoke: Palgrave . –(2009) 'Intersecting Inequalities'. 11(4): 496–512. –(2010) Beyond multiple inequalities: transversial inter- sectionality. diversity mainstreaming and participative democracy. Women, , 19 (2–3): 85–93. (2010) Today all the discussions and all the conflicts are about intersectionality: interview with . sid. 47–58 i Gender Equality, Citizenship and Human Rights. Controversies and Challenges in and the Nordic Countries, red. P. Stoltz et al. för genusvetenskap 2011:2–3. , (2011) Sida vid sida. En studie av jämställdhetens- politikens genealogi 1971–2006. Touraine, le (2002) Kan vi leva tillsammans? Jämlika och olika. Towns, (2002) Paradoxes of (in)equality: something is rotten in the gender equal state of . Cooperation and Conflict: 37(2): 157–79. Uppdrag jämställda museer. Jämus rapport 2. Utvärdering av JÄMI och HÅJ. (2011). Verloo, red. (2007) Multiple Meanings of Gender Equality, A Critical Frame Analysis of Gender Policies in Europe, : CEU Press. Walby, (2005) Gender Mainstreaming. Productive Tensions in Theory and Practice. Social Politics 12 (3): 321–343. – (2011) The Future of Feminism. : Polity press. Yazdanpanah, (2013) Den ojämlika jämställdheten: om arbetarkvinnors minskade möjlighet till jämställdhet i sid. 31–52. i Den feministiska utmaningen. Mot en jämställd arbetsmarknad, red. Fumarola Unsgaard, , . : Premiss förlag. , (1997) Intersecting Voices. Dilemmas of Gender, Political Philosophy and Policy. N.J: Uni- versity Press. –(2000) Inclusion and Democracy, : Uni- versity Press. , (2005) Gender mainstreaming och intersek- tionalitet. KVT 2005:2–3, s. 19–29. –(2011) The politics of belonging: intersectional contestations. 5.Mångfaldens retorik och arbetets praktik Konkurrensutsättning och jämställdhet i Eftersom en majoritet av vård- och omsorgspersonalen är kvinnor ges dessa, i de kommuner och landsting som väljer att tillämpa lagen, en helt ny möjlighet att starta företag inom den bransch där de tidigare varit anställda. (Ur LOV att välja. Lag om valfrihetssystem, SOU 2008:15: 275) Syftet med det här kapitlet är att utifrån ett intersektionellt per- spektiv diskutera möjligheter och hinder i arbetslivet som kan relateras till konkurrensutsättningen av genom kund- val enligt lagen om valfrihetssystem, LOV (SFS 2008:962). Fokus ligger på reformens jämställdhetspolitiska målsättning samt dess normativa föreställningar och reella förutsättningar i arbetslivet. I direktivet till den offentliga utredningen bakom LOV sades det tydligt att analys och förslag skulle innefatta ett jämställdhets- perspektiv (Kommittédirektiv 2007:38). I ska all offentlig verksamhet på alla nivåer i samhället inbegripa ett jämställdhets- perspektiv, vilket är uttryck för så kallad jämställdhetsintegrering eller gender mainstreaming. Därmed avses den strategi för att för- verkliga jämställdhetspolitiska mål som har fått genomslag både i och internationellt och som kan härledas till arbetet inom FN för att förbättra kvinnors ställning i samhället (Proposition 1993/94:147). Som Callerstig & (2005) har betonat, har jämställdhetsintegrering utvecklats av genomgripande strukturella förändringar inom den offent- liga sektorn och strategin har ofta ingått i den effektiviserings- och marknadsretorik som har ackompanjerat denna utveckling. Jämställd- hetsintegrering är därmed också ett mångtydigt och omdiskuterat begrepp och de bakomliggande politiska målsättningarna kan vara både vaga och komplexa (jfr. Walby 2006, 2005, Verloo 2006). Jämställdhetsperspektivet i LOV integrerades i reformens poli- tiska målsättning om konkurrensutsättning, mångfald och valfrihet inom vård- och omsorgssektorn och skulle realiseras främst genom kvinnligt entreprenörskap (SOU 2008:15, Proposition 2008/2009:29). Införandet av LOV skulle skapa marknader för små företag inom vård- och omsorgssektorn, varvid särskilt kvinnors företagande skulle stimuleras. Vid konkurrensutsättning genom kundval har små företag större möjligheter att komma in på den offentligt finansierade marknaden än vid entreprenadupphandling, där leverantörerna konkurrerar om ett anbud vid upphandlingstillfället – en modell som gynnar stora aktörer. I ett kundvalssystem ska däremot alla företag som uppfyller kommunernas krav i förfråg- ningsunderlagen ha tillgång till marknaden. I intentionerna bakom LOV ingick också att reformen skulle medföra positiva effekter för de anställda. Konkurrens mellan en mångfald aktörer förväntades även leda till ökad konkurrens om arbetskraften. Detta skulle stärka de anställdas – underförstått lågavlönade kvinnors – position på arbetsmarknaden och därmed också bidra till bättre arbetsvillkor som kunde göra det mer attraktivt att arbeta inom till exempel (Kommittédirektiv 2007:38; SOU 2008:15: 251 ff., 275, 346; Proposition 2008/2009:29: 18 f.). En kundvalsmarknad är en så kallad kvasimarknad, det vill säga ett offentligt monopol som har konkurrensutsatts genom att pri- vata aktörer tillåts konkurrera med den offentliga utföraren (1993; Kastberg 2005; Bredgaard & 2006; Le Grand 2007, 2009). Verksamheten är fortfarande huvudsakligen offentligt finansierad och ramar och villkor för aktörernas agerande på marknaden bestäms av huvudmannen. När det gäller välfärds- sektorn sker detta följaktligen genom kommunernas politiska beslut och styrning. Ett centralt inslag i en kvasimarknad är också att den fria prisbildningen är satt ur spel. Kommuner som har infört LOV inom till exempel ska därför tillämpa ett ersättningssystem till utförarna med fasta timpriser. Ersättnings- nivåer och andra villkor bestäms av kommunerna och ska i princip gälla lika för alla utförare inom en kommun. Kommunen styr också till stor del efterfrågan genom biståndsbeslut och som huvudman har kommunen fortfarande det yttersta ansvaret för verksamheten. Systemet är dock inte helt konkurrensneutralt, eftersom det finns vissa särskilda bestämmelser både för externa utförare och den verksamhet som bedrivs i kommunens egen regi. Valfrihetssyste- met medför att konkurrensen ska baseras på kvalitet i stället för pris, vilket är tänkt att stimulera innovation och mångfald samt på så sätt skapa goda förutsättningar för valfrihet (2011, 2013, SOU 2014:2). Kapitlet tar sin utgångspunkt i spänningsfältet mellan å ena sida den politiska retoriken kring LOV om konkurrensutsättning, mångfald, valfrihet och jämställdhet – såsom den kom till uttryck i främst den offentliga utredningen och propositionen bakom LOV – och arbetets, inklusive företagandets, praktik och sociala villkor å den andra. Därutöver har annat empiriskt material i form av bland annat intervjuer med utförare och fackliga representanter samt pressmaterial infogats för att bredda underlaget för analysen. Inter- vjuerna är anonymiserade. Diskussionen bygger i tillämpliga delar också på resultaten från en tidigare studie, Mångfaldens marknad och arbetets villkor. Om följder av kundval (LOV) i (Thörnquist 2013). 5.1.2Forskningsläge och teoretiska utgångspunkter I en översikt över nordisk välfärdsforskning inom äldreomsorgen betonades det sammanfattningsvis att klassperspektivet har lyst med sin frånvaro, liksom etnicitetsperspektivet. Vidare påpekades det att genusperspektivet är outvecklat i bemärkelsen att analyserna ofta stannar vid konstaterandet att kvinnor dominerar såväl bland personal och anhörigvårdare som bland hjälpmottagare (2006).