sou · H2B322 · 2014-04-25 00:00:00 — som en tabell eller liknande överskådlig uppställning (jfr artikel 16.1 c i det nya direktivet). Skälen för detta har behandlats i avsnitt 8.8.7. 5 kap. 16 § Upplysning ska lämnas om summan av de skulder som förfaller till betal- ning senare än efter balansdagen. I fråga om medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse gäller även 31§. Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 10 § i dess gällande lydelse och ställer krav på precisering av vissa skuldposter. De krav på specificering av fordringar och skulder som förfaller till betalning senare än från balansdagen som har funnits i 5 kap. 10 § har i förslaget flyttats till 3 kap. 4 a §. Första stycket innehåller ett krav på upplysning om summan av de skulder som förfaller till betalning senare än från balansdagen (jfr artikel i det nya direktivet). I denna del finns alltså inget krav på redovisning post för post. I andra stycket finns emellertid en erinran om de ytterligare bestämmelser som gäller för medelstora och stora företag samt för företag av allmänt intresse. Enligt dessa bestämmelser, se 5 kap. 31 §, ska medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse lämna upplysningar om skulder, som förfaller till betalning senare än från balansdagen, post för post. Skälen till den föreslagna regleringen har behand- lats i avsnitt 8.7.3 och avsnitt 7.2.1. 5 kap. 17 § Om ett företag har ställt säkerheter, ska det lämna upplysningar om omfattningen, arten och formen av dessa. I 49 § finns särskilda upplysningskrav för medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse. Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 11 § första stycket och vad som föreskrivs i bilaga 1 till ÅRL i lagens gällande lydelse och ställer krav på precisering av samtliga de säkerheter som ett företag har ställt. Av första stycket följer att omfattningen av de säkerheter som företaget har ställt ska anges samt att dessa ska specificeras till art och form. Enligt gällande bestämmelser ska upplysningar om ställda säkerheter som avser balansposter lämnas post för post. Som utredningen har redogjort för i avsnitt 8.8.3 är ett sådant krav, såvitt det ställs på små företag, inte förenligt med det nya direktivet (jfr artikel ). Kravet på post-för post- redovisning av företagets ställda säkerheter har därför tagits bort för små företag och i stället placerats i 5 kap. 49 §. Det kravet gäller således enbart för medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse. En hänvisning till bestämmelserna har tagits in i andra stycket. gällande bestämmelser kräver även en uppdelning på å ena sidan säkerheter som har ställts till förmån för det egna företaget och å andra sidan säkerheter ställda till förmån för annan. Såsom har konstaterats i avsnitt 8.11 är det enligt det nya direktivet inte möjligt att ställa så detaljerade upplysningskrav på små företag. I förslaget är därför även det slaget av upplysningskrav begränsade till att gälla medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse (se 5 kap. 49 §). 5 kap. 18 § Upplysning ska lämnas om summan av företagets eventualförpliktelser. I paragrafen föreskrivs att ett företag i noterna ska lämna upplys- ningar om företagets eventualförpliktelser. Paragrafen ersätter de bestämmelser som har funnit i 3 kap. 1 § ÅRL och i bilaga 1 till lagen om att ställda säkerheter och ansvarsförbindelser redo- visas inom linjen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.7. Det i paragrafen använda uttrycket eventualförpliktelser utgör en sammanfattning av det som i det nya direktivet benämns ekonomiska åtaganden, garantier och eventuella förpliktelser som inte är upptagna i balansräkningen (se artikel 16.1 d) och återspeglar terminologin i den internationella redovisningsstandarden IAS 37. Innebörden av begreppet eventualförpliktelser är avsett att vara detsamma som i IAS 37. Det innebär att samtliga ekonomiska åtaganden som enligt gällande rätt har redovisats som ansvarsförbindelser som poster inom linjen ska redovisas som eventualförpliktelser. Detta gäller dock inte en typ av åtagande som enligt ÅRL i dess gällande lydelse har kunnat tas upp inom linjen, nämligen pensionsåtaganden. Pensionsåtaganden ska enligt förslaget redovisas antingen som skulder eller avsättningar, dvs. i själva balansräkningen. Paragrafen är avsedd att tolkas mot bakgrund av IAS 37 och den utveckling av begreppet ansvarsförbindelser som har skett inom ramen för god redovisningssed. Den ställer därmed bl.a. krav på att upplysning lämnas om det redovisande företagets legala förpliktelser, exempelvis avtal och förpliktelser på grund av lagstiftning eller annan laglig grund och som inte tas upp som avsättning eller skuld i balansräkningen. Den kan t.ex. göra det nödvändigt att lämna upplysning om företagets möjliga ansvar vid miljöfarlig verksamhet eller det potentiella betalningsansvar företaget har med anledning av en pågående tvist. Även ett företags informella förpliktelser ska anges, dvs. förpliktelser som beror på ett företags handlande men som inte nödvändigtvis manifesteras i avtal eller dylikt, kan behöva tas upp som en eventualförpliktelse förutsatt att åtagandet inte redovisas som avsättning eller skuld i balansräkningen. Den när- mare avgränsningen av upplysningsskyldigheten bör ske inom ramen för kompletterande normgivning, t.ex. i frågor om vad som ska anses som en eventualförpliktelse och till vilka belopp eventual- förpliktelser ska tas upp. Enligt artikel 16.1 d i det nya direktivet ska upplysning lämnas om summan av ekonomiska åtaganden, garantier och eventuella förpliktelser. Bestämmelserna i förevarande paragrafs första stycke har anpassats till det. Något krav på att eventualförpliktelserna ska specificeras var för sig ställer lagen således inte. Den möjlighet som 5 kap. 5 § ger att utelämna oväsentliga uppgifter gälla samtliga notupplysningskrav. Det innebär i nu aktuellt avseende att upplysning inte behöver lämnas om en eventual- förpliktelse om ett utelämnande av upplysningen inte kan antas påverka de beslut som en användare av årsredovisningen fattar på grundval av redovisningen (jfr 2 kap. 4 a §). Så kan vara fallet om det aktuella åtagandet avser ett litet belopp eller om sannolikheten av att åtagandet behöver infrias är utomordentligt liten. Säkerheter och ansvarsförbindelser som har ställts till förmån för koncernföretag m.m. 5 kap. 19 § Om företaget har ställt säkerhet eller ingått ansvarsförbindelse till förmån för ett koncernföretag, för ett intresseföretag eller för ett gemensamt styrt företag som företaget är samägare i, ska en särskild upplysning lämnas om detta. Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 11 § andra stycket i dess gällande lydelse och ställer krav på att särskild upplysning lämnas om ställda säkerheter och ansvarsförbindelser till förmån för koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag som företaget är samägare i. Kravet på upplysningar om ställda säkerheter och ansvars- förbindelser till förmån för koncernföretag överensstämmer med gällande rätt. Till dessa upplysningskrav har fogats ett krav på att upplysning ska lämnas även om ställda säkerheter och ansvarsförbindelser till förmån för dels intresseföretag, dels gemen- samt styrda företag som det redovisande företaget är samägare i. Skälen till förändringarna finns i avsnitt 8.11. Lån till ledande befattningshavare 5 kap. 20 § Om ett företag har lämnat lån till en styrelseledamot, en verkställande direktör eller en motsvarande befattningshavare i företaget, ska det lämna de upplysningar om detta som anges i andra stycket. Detsamma gäller om företaget har ställt pant eller annan säkerhet eller har ingått ansvarsför- bindelse till förmån för en sådan befattningshavare. Med styrelsele- damöter jämställs suppleanter för dessa och med verkställande direktör jämställs vice verkställande direktör. Upplysning ska lämnas om storleken av lämnade lån, huvudsakliga lånevillkor, räntesatser, under räkenskapsåret återbetalda belopp, arten av ställda säkerheter och ingångna ansvarsförbindelser samt beloppet av de lån för vilka säkerhet ställts. Upplysning ska även lämnas om vilken anknytning till företaget den har som företaget har lämnat lån till, ställt säkerhet för eller ingått ansvarsförbindelse till förmån för. Om företaget under räkenskapsåret har helt eller delvis avskrivit ett lån eller avstått från att kräva in det, ska upplysning lämnas även om detta. I fråga om medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse gäller även 33 §. Paragrafens första stycke motsvarar väsentligen 5 kap. 12 § första stycket i lagens gällande lydelse. Det stycket innehåller också krav på att upplysningar lämnas om lån som företaget har lämnat till en styrelseledamot, en verkställande direktör eller en motsvarande befattningshavare i ett annat koncernföretag. I och med att det nya redovisningsdirektivet inte tillåter att ett sådant upplysningskrav ställs på små företaget (jfr artikel 16.1 e) har kravet på upplysningar om lån m.m. till befattningshavare i andra koncernföretag flyttats till 5 kap. 33 § och gäller således enbart för medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse. Andra stycket överensstämmer huvudsakligen med gällande rätt. I stycket har emellertid tillkommit ett upplysningskrav som aktualiseras om företaget under räkenskapsåret helt eller delvis har avskrivit ett lån eller avstått från att kräva in det. I så fall ska företaget lämna uppgift om detta. Bestämmelsen har införts för att motsvara det nya direktivets krav på att upplysning lämnas om avskrivna eller undantagna lånebelopp6 (jfr artikel 16.1 e). Begreppet avstå får i detta sammanhang anses innefatta inte endast de fall då företaget slutgiltigt och uttryckligen har eftergett lånefordran på befattnings- havaren utan även fall då företaget formlöst har underlåtit att kräva in en förfallen lånefordran. Tredje stycket innehåller en erinran om de ytterligare upp- lysningskrav beträffande lån som gäller för medelstora och stora företag samt för företag av allmänt intresse. I 5 kap. 12 § tredje stycket har funnits ett krav på upplys- ningar om lån som har lämnats med stöd av 21 kap. 8 § aktiebolags- lagen. Lagförslaget innebär att detta upplysningskrav i fortsättningen gäller endast för medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse. Bestämmelsen har därför flyttats till 5 kap. 33 §. 6 I den engelska språkversionen waived amounts. Intäkter och kostnader av exceptionell storlek eller förekomst 5 kap. 21 § Upplysning ska lämnas om arten och storleken av enskilda intäkter och kostnader som är av exceptionell storlek eller förekomst. Paragrafen, som avspeglar artikel 16.1 f i det nya redovisnings- direktivet, ställer krav på att samtliga företag lämnar upplysningar i not om intäkter och kostnader som är av exceptionell storlek eller förekomst. Skälen till förslaget har behandlats i avsnitt 7.7. Begreppet intäkter och kostnader som är av exceptionell storlek och förekomst beskrivs inte närmare i det nya direktivet. Det kan dock vara rimligt att tolka det mot bakgrund av vad som framgår av IAS 1 om väsentliga intäkts- och kostnadsposter. I punkten 98 i IAS 1 exemplifieras omständigheter som ger anledning att lämna separata upplysningar om sådana intäkts- och kostnadsposter. a)nedskrivningar av varulager till nettoförsäljningsvärde eller av materiella anläggningstillgångar till återvinningsvärde samt åter- föringar av sådana nedskrivningar, b)omstruktureringar av ett företags aktiviteter och återföringar av eventuella avsättningar för omstruktureringsutgifterna, c)avyttringar av materiella anläggningstillgångar, d)avyttringar av placeringar, e)avvecklade verksamheter, f)uppgörelser vid rättstvister, och g)övriga återföringar av avsättningar. Uppgifterna ska lämnas om enskilda intäkter och kostnader. Det räcker alltså inte att lämna uppgifter på en aggregerad nivå. Upplysningarna ska lämnas i en not (jfr 5 kap. 1 §). Det är därför inte tillräckligt att samma information lämnas genom sär- redovisning i resultaträkningen. Det får ankomma på den kompletterande normgivningen att lämna närmare vägledning för när intäkter och kostnader är exceptionella och hur specificerade uppgifterna behöver vara. Medelantalet anställda under räkenskapsåret 5 kap. 22 § Upplysning ska lämnas om medelantalet under räkenskapsåret anställda personer. Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 18 § i ÅRL:s gällande lydelse. I den paragrafen föreskrivs att samtliga kategorier av företag ska lämna dels upplysning om medelantalet anställda under räken- skapsåret, dels upplysning om fördelningen mellan kvinnor och män. Om företaget har anställda i flera länder, ska – enligt vad som har gällt – dessa upplysningar lämnas land för land. I förslaget har dessa olika upplysningskrav delats upp på flera para- grafer. Förevarande paragraf innehåller endast kravet på upplysning om medelantalet anställda. Ytterligare bestämmelser finns i 5 kap. 40 §. Eftersom det endast är förevarande paragraf som är tillämplig på små företag behöver dessa inte lämna några andra upplysningar angående anställda än just medelantalet anställda under räken- skapsåret. Någon uppdelning av dessa på män och kvinnor eller på olika länder behöver inte göras. Skälen till förslaget – som i dessa delar går tillbaka på artikel 16.1 h i det nya direktivet – har behandlats i avsnitt 8.6. 5 kap. 23 § Ett företag som är dotterföretag ska lämna följande upplysningar om det moderföretag som upprättar koncernredovisning för den minsta koncern som företaget ingår i som dotterföretag: 2.organisationsnummer eller, i förekommande fall, personnummer, säte ingår i som dotterföretag., och 3.om moderföretaget är utländskt, var det går att få tillgång till moder- företagets koncernredovisning I fråga om medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse gäller även 48 §. Paragrafen innehåller krav på upplysningar om det redovisande före- tagets moderföretag, om det finns ett sådant. Liknande, men något mera omfattande bestämmelser, finns i 5 kap. 26 § i lagens gällande lydelse. Skälen för förslagen har behandlats i avsnitt 8.8.8. Enligt första stycket ska upplysningar lämnas om det moder- företag som upprättar koncernredovisning för den minsta koncern som företaget ingår i. Bestämmelsen går tillbaka på artikel 17.1 m i det nya direktivet (jfr även artikel 16.2). Den kan illustreras med följande exempel. Det redovisande företaget A ägs helt och hållet av det svenska företaget B som i sin tur ägs av det tyska företaget C. C ägs i sin tur av det svenska företaget D. C och D upprättar varsin koncernredovisning, medan B inte upprättar någon koncern- redovisning. A ingår därmed i tre koncerner med B, C respektive D som moderföretag. Den minsta koncernen är den där B är moder- företag. Eftersom B inte upprättar någon egen koncernredovisning, ska A dock i detta sammanhang lämna upplysning om C. Upplysning ska lämnas om moderföretagets namn, organisa- tionsnummer och säte. Om – såsom i det angivna exemplet – moderföretaget är utländskt ska det även lämnas upplysning om var det går att få tillgång till företagets koncernredovisning. Om moder- företaget undantagsvis är en fysisk person, ska dennes personnummer anges. Andra stycket innehåller en erinran om de ytterligare upplys- ningskrav om koncernförhållanden som gäller för medelstora och stora företag samt för företag av allmänt intresse. Händelser av väsentlig betydelse efter räkenskapsårets slut 5 kap. 24 § Upplysningar ska lämnas om sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget, som har inträffat efter räkenskapsårets slut och som inte kommer till uttryck i balansräkningen eller resultaträkningen. Upplysningarna ska omfatta den ekonomiska effekten av händelserna. Paragrafen innehåller ett krav på upplysning om sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som har inträffat efter räken- skapsårets slut och som inte kommer till uttryck i balansräkningen eller resultaträkningen. En motsvarande bestämmelse har funnits i 6 kap. 1 § andra stycket 2. Enligt den bestämmelsen ska dock upplysningarna lämnas i förvaltningsberättelsen, medan den nya bestämmelsen innebär att upplysningarna ska lämnas i noterna. Detta är en följd av att det nya direktivet (se artikel 17.1 q) förut- sätter att upplysningar av detta slag lämnas i noterna. Kravet på upp- lysningar om väsentliga händelser som har inträffat efter räken- skapsåret slut har därför flyttats till förevarande paragraf. förslaget ska förvaltningsberättelsen fortfarande innehålla upplys- ningar om händelser av väsentlig betydelse under räkenskapsåret (se 6 kap. 1 §). Vad gäller den närmare innebörden i upplysningskravet kan väsentligen hänvisas till förarbetena till gällande rätt (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 231 och prop. 1975:103 s. 768) och till den normgivning som har utvecklats på området (jfr IAS 10 och RR 26). I paragrafen har tillkommit ett krav på angivande av den ekonomiska effekten av den händelse som upplysningen gäller. Om företaget har ingått en för den fortsatta verksamheten mycket viktigt kontrakt eller drabbats av en omfattande skada i verksam- heten, ska alltså de ekonomiska effekterna, vare sig de är positiva eller negativa, anges. Notupplysningskrav för medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse Ytterligare upplysningar om anläggningstillgångar 5 kap. 25 § Medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse ska, utöver vad som följer av 11 §, lämna de upplysningar om anläggningstillgångar som anges i andra – fjärde styckena. Om ränta har räknats in i anskaffningsvärdet för en tillgång enligt 4 kap. 3 § fjärde stycket, ska upplysning lämnas om det inräknade beloppet. För varje post som tas upp som anläggningstillgång i balansräkningen eller i sådana noter som avses i 3 kap. 4 § femte stycket 2 ska upplysning lämnas om 1.ackumulerade avskrivningar enligt 4 kap. 4 §, 2.ackumulerade nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskrivningar som har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket, 3.ackumulerade uppskrivningar, och 4.korrigeringar av tidigare års avskrivningar enligt 4 kap. 4 §, nedskriv- ningar och uppskrivningar. Om en tillgång har varit föremål för avskrivning, nedskrivning eller uppskrivning uteslutande av skatteskäl, ska upplysning lämnas om detta med angivande av avskrivningens, nedskrivningens eller uppskrivningens storlek. Paragrafen innehåller de upplysningskrav avseende anläggnings- tillgångar som gäller för medelstora och stora företag samt för företag av allmänt intresse utöver vad som sägs i 5 kap. 11 §. Andra stycket motsvarar den bestämmelse som har funnits i 4 kap. 3 § fjärde stycket andra meningen. Upplysningskravet går dock längre än tidigare, eftersom de företag som omfattas av före- varande paragraf även måste lämna uppgift om storleken av det räntebelopp som har räknats in i anskaffningsvärdet. Frågan har behandlats i avsnitt 8.8.4. Tredje stycket motsvarar helt de bestämmelser som har funnits i 5 kap. 3 § första stycket 7–10. Fjärde stycket motsvarar väsentligen 5 kap. 3 § tredje stycket i lagens gällande lydelse. Liksom ska således upplysning lämnas om sådan av- eller nedskrivning som har skett uteslutande av skatteskäl. Den nya bestämmelsen – som går tillbaka på artikel 17.1 b i det nya direktivet – ställer emellertid också krav på upplysning om sådana uppskrivningar som har skett uteslutande av skatteskäl. Bestämmelsen torde framför allt få betydelse när det i god redo- visningssed ges utrymme för värdejusteringar i enlighet med skatte- mässiga regler. Utredningens överväganden i denna fråga finns i avsnitt 8.8.5. 5 kap. 26 § Medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse ska lämna de upplysningar om omsättningstillgångar som anges i andra och tredje styckena. Om ränta har räknats in i anskaffningsvärdet för en tillgång enligt 4 kap. 3 § fjärde stycket och 9 § andra stycket, ska upplysning lämnas om det belopp som har räknats in. Om en omsättningstillgång har varit föremål för en värdejustering uteslut- ande av skatteskäl, ska en upplysning lämnas om detta med angivande av justeringens storlek. Om det värde som framkommer vid en beräkning av varulagrets anskaff- ningsvärde enligt 4 kap. 11 § avviker väsentligt från varulagrets netto- försäljningsvärde på balansdagen, ska upplysning lämnas om skillnads- beloppet. Nettoförsäljningsvärdet ska därvid beräknas enligt 4 kap. 9 § tredje stycket första meningen. Skillnadsbeloppet ska fördelas på de poster som är upptagna i balansräkningen. Paragrafen, som är ny, anger vilka ytterligare upplysningar som medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse ska lämna avseende omsättningstillgångar. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar den bestämmelse som har funnits i 4 kap. 3 § fjärde stycket andra meningen och som genom en hänvisning i 4 kap. 9 § andra stycket har gällt även vid värdering av omsättningstillgångar. Till skillnad från vad som har gällt måste upplysning lämnas även om det inräknade ränte- beloppets storlek. I tredje stycket har det tagits in ett krav på upplysning om sådana nedskrivningar av omsättningstillgångar som har gjorts uteslutande av skatteskäl. Kravet, som saknar tidigare motsvarighet i ÅRL, går tillbaka på artikel 17.1 b i det nya direktivet. Av direktivet framgår att om en tillgång – vare sig det är en anläggnings- eller omsättnings- tillgång – har varit föremål för en värdejustering uteslutande av skatteskäl, ska upplysning lämnas om justeringsbeloppet och anledningen till justeringen. Utredningens överväganden i denna del finns i avsnitt 8.8.5. Fjärde stycket innehåller ett krav på upplysning om väsentliga avvikelser mellan å ena sidan varulagrets anskaffningsvärde, beräknat enligt 4 kap. 11 §, och dess nettoförsäljningsvärde, beräknat enligt 4 kap. 9 §. Kravet överensstämmer i sak med den bestämmelse som har funnits i 4 kap. 11 § andra stycket. Utredningen avser att i den andra fasen av utredningsarbetet överväga om bestämmelsen kan tas bort eller begränsas. Ytterligare upplysningar om finansiella instrument 5 kap. 27 § Medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse ska, utöver vad som följer av 13 §, lämna de upplysningar om finansiella instrument som anges i andra–fjärde styckena. För varje kategori av derivatinstrument som inte värderas enligt 4 kap. 14 a § ska upplysning lämnas om 1.det värde till vilket instrumenten skulle ha värderats vid en tillämpning av 4 kap. 14 a §, och 2.omfattningen och typen av instrument. I fråga om finansiella anläggningstillgångar som enligt 4 kap. 14 a–14 c §§ får värderas till verkligt värde och vilkas bokförda värde är högre än det verkliga värdet ska upplysning lämnas om 1. bokfört värde och det verkliga värdet, och 2. skälen till att det bokförda värdet inte har skrivits ner och det stöd som finns för antagandet att det bokförda värdet kommer att återvinnas. Vad som sägs i första och andra stycket ska även tillämpas på sådana avtal som enligt 4 kap. 14 c § ska anses som derivatinstrument. Paragrafen innehåller de ytterligare krav på upplysningar om finansiella instrument som gäller för medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse. Motsvarande bestämmelser har funnits i 5 kap 4 b och 4 c §§. Inköp och försäljningar inom koncernföretag 5 kap. 28 § Medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse som ingår i en koncern ska lämna de upplysningar som anges i andra och tredje styckena. Upplysning ska lämnas om hur stor del av räkenskapsårets inköp och försäljningar som avser andra koncernföretag. Moderföretag som med stöd av 7 kap. 3 § inte upprättar någon kon- cernredovisning, ska lämna upplysningar om internvinster på transak- tioner inom koncernen. Paragrafen, som inte har någon motsvarighet i de bolagsrättsliga direktiven, motsvarar, med vissa språkliga förändringar, nuvarande 5 kap. 7 § ÅRL. Upplysningar om dotterföretag och vissa andra företag 5 kap. 29 §