sou · H2B344 · 2014-06-23 00:00:00 — Individual responses to firm failure: Appraisals, grief, and the influence of prior failure experience. , 29(1), 17–33. Kihlstrom, R. E., & Laffont, J.J. (1979). A general equilibrium entrepreneurial theory of firm formation based on risk aversion. , 87(4), 719748. Klapper, L.F., Laeven, L.A. & , R.G. (2006). Entry regulation as a barrier to entrepreneurship. 82 (3), 591–629 , , , , , J.B. (2007). Bankruptcy law and entrepreneurship development: a real options perspective. Academy of 32 (1), 257–272. , S.H., Yamakawa, Y., , M. W., & , J. (2011). How do bankruptcy laws affect entrepreneurship development around the world? , 26(5), 505520. (2007). Economic Survey of , 2007, Policy Brief. , M.W., Yamakawa, Y., , S.H. (2010). Bankruptcy laws and entrepreneur friendliness. Entrepreneurship Theory and Practice, 34 (3), 517–530. D., Bygrave, W., Autio, E., Cox, L. W., & , M. (2003). Global Entrepreneurship Monitor 2003 Executive Report. Babson: MA: , , . (2000). Insolvency auctions, costs, debt recovery, and firm survival, Insolvency auctions, costs, debt recovery, and firm survival. , 58, 337368. , , , J., DeTienne, D., & Cardon, M. (2010). Reconceptualizing entrepreneurial exit: Divergent exit routes and their drivers. , 25(4), 361375. (2001). Bankruptcy and Small Business. Regulation (24): 1920. Appendix 1: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and country level rates of OpportunityDriven entrepreneurship Opportunitydriven entrepreneurs in country (%) Insolvency time (year) 0.153*** 0.130*** Insolvency cost (% of estate ) (cents on the dollar) Insolvency recovery rate x Distance to frontier_resolve insolvency dtf_resolve insolvency x GDP per capita, ppp ($) GDP per capita, ppp_squared GDP growth rate (%) Distance to frontier_start a business Interest rate (%) Robust standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05 Appendix 2: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and country level rates of NecessityDriven entrepreneurship Necessitydriven entrepreneurs in country (%) Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) (cents on the dollar) Insolvency recovery rate x Distance to frontier_resolve insolvency dtf_resolve insolvency x GDP per capita, ppp ($) 0.690*** 0.706*** 0.588*** 0.654*** 0.773*** 0.730*** 0.781*** 0.774*** GDP per capita, ppp_squared GDP growth rate (%) Distance to frontier_start a business Interest rate (%) Robust standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05 Appendix 3: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and country level rates of Innovative entrepreneurship based on new products Innovative entrepreneursnewproduct (%) Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) (cents on the dollar) Insolvency recovery rate x Distance to frontier_resolve insolvency dtf_resolve insolvency x GDP per capita, ppp ($) GDP per capita, ppp_squared GDP growth rate (%) Distance to frontier_start a business Interest rate (%) Robust standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05 Appendix 4: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and country level rates of GrowthOriented Entrepreneurship Growthorientated entrepreneurs (%) Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) (cents on the dollar) Insolvency recovery rate x Distance to frontier_resolve insolvency dtf_resolve insolvency x GDP per capita, ppp ($) 0.605*** 0.628*** 0.596*** 0.711*** 0.691*** 0.665*** 0.662*** 0.711*** 0.691*** GDP per capita, ppp_squared GDP growth rate (%) 0.197*** 0.200*** 0.201*** 0.196*** 0.215*** 0.215*** 0.204*** 0.198*** 0.215*** 0.215*** Distance to frontier_start a business Interest rate (%) Robust standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05 Appendix 5: Descriptive data on countrylevel insolvency measures cost (% of recovery rate (cents time (year) on the dollar) Appendix 6: Descriptives and correlations, Countrylevel measures Nascent entrepreneurs (%) Newentrepreneurs (%) Establishedentrepreneurs (%) Earlystage entrepreneurs (%) Opportunitydriven entrepreneurs (%) Necessitydriven entrepreneurs (%) Innovative entrepreneursnewproduct (%) Innovative entrepreneursnewtechnology (%) Growthorientatedentrepreneurs (%) Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) Insolvency recovery rate (cents on the dollar) Distance to frontier_resolve insolvency GDP per capita, ppp($) GDP growth rate (%) Distance to frontier_start a business Interest rate (%) Note: Country observations: 221. We note low to moderately high correlations between the four insolvency measures (variables 1014). These are therefore introduced separately in all regressions. Appendix 7: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and individuallevel likelihood of engaging in OpportunityDriven entrepreneurship Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) 0.804*** Insolvency recovery rate (cents on the dollar) 1.547*** Distance to frontier_resolve insolvency 1.552*** Level2 variance (SD) 0.429*** 0.360*** 0.457*** 0.459*** Standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05, + p<0.10 Note: Control variables included but omitted to save space (, Gender, Education (4 dummies), Household Income, (3 dummies), Perceived Fear of Failure, Familiarity ties with entrepreneurs, Entrepreneurial knowledge and skills, GDP per capita (purchasing power adjusted), GDP growth Appendix 8: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and individuallevel likelihood of engaging in NecessityDriven entrepreneurship Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) Insolvency recovery rate (cents on the dollar) Distance to frontier_resolve insolvency Level2 variance (SD) 0.593*** 0.582*** Standard errors form in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05, + p<0.10 Note: Control variables included but omitted to save space (, Gender, Education (4 dummies), Household Income, (3 dummies), Perceived Fear of Failure, Familiarity ties with entrepreneurs, Entrepreneurial knowledge and skills, GDP per capita (purchasing power adjusted), GDP growth Appendix 9: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and individuallevel likelihood of engaging in Innovative entrepreneurship based on new products 2.200*** 1.209*** 1.216*** 2.203*** 1.210*** 1.216*** 2.198*** 1.204*** 1.216*** 2.198*** 1.204*** 1.216*** Insolvency time (year) 0.875*** Insolvency cost (% of estate ) Insolvency recovery rate (cents on the dollar) Distance to frontier_resolve insolvency Level2 variance (SD) Standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05, + p<0.10 Note: Control variables included but omitted to save space (, Gender, Education (4 dummies), Household Income, (3 dummies), Perceived Fear of Failure, Familiarity ties with entrepreneurs, Entrepreneurial knowledge and skills, GDP per capita (purchasing power adjusted), GDP growth Appendix 10: GLS regression on countrylevel measures of resolving insolvency and individuallevel likelihood of engaging in GrowthOriented Entrepreneurship 3.954*** 1.121*** 1.111*** 3.956*** 1.125*** 1.115*** 3.959*** 1.122*** 1.111*** 3.959*** 1.122*** 1.111*** Insolvency time (year) Insolvency cost (% of estate ) Insolvency recovery rate (cents on the do Distance to frontier_resolve insolvency Level2 variance (SD) 0.463*** 0.493*** 0.461*** 0.461*** Standard errors in parentheses *** p<0.001, ** p<0.01, * p<0.05, + p<0.10 Note: Control variables included but omitted to save space (, Gender, Education (4 dummies), Household Income, (3 dummies), Perceived Fear of Failure, Familiarity ties with entrepreneurs, Entrepreneurial knowledge and skills, GDP per capita (purchasing power adjusted), GDP growth Skuldsanering för företagare – Effekter på Docent vid Kungliga Tekniska2 Högskolan 1Lars Silver är ekonomie doktor från , nu verksam som professor i handel och logistik vid vid . forsk- ningsområden innefattar bankers kreditbedömning av företag, entreprenörskap, och bank- struktur. är även biträdande prefekt vid vid . har tidigare bland annat utvärderat förmånsrättslagen åt ITPS, regelsystemets inverkan på småföretagande, statligt stöd åt affärsänglanätverk åt , kreditgarantiföreningar och bankgarantisystem åt . är för när- varande vetenskapliga rådgivare i kapitalförsörjningsfrågor och utreder möjligheten att utveckla index för att bättre kunna följa kapitalförsörjningen för mindre företag. 2Björn är ekonomie doktor från , nu verksam som docent i finansiell ekonomi på Avdelningen för Bank och Finans, . forskningsområden innefattar småföretags finansiering och entreprenör- skap. har också agerat utredare vid ett flertal tillfällen och undervisar om kreditbedömning och risk management. är avdelningschef för för Bank och Finans. har drivit ett flertal forskningsprojekt som har invol- verat lokala banker runt om i . 1.Skuldavskrivning för företagare ur ett kreditgivningsperspektiv – en översikt Denna promemoria har som avsikt att beskriva hur ett genomfört förslag till skuldsanering för företagare skulle kunna påverka kreditgivningen. Bakgrunden är ett uppdrag från Regeringen till i syfte att överväga vilka särskilda förut- sättningar som bör gälla för att företagare ska få skuldsanering och hur detta förslag bör utformas. Det ska lämnas förslag på hur detta ska konstrueras vid konkurs och dessutom vilka fysiska personer som bör omfattas. Ambitionen är att underlätta för seriösa före- tagare som gått i konkurs eller drabbats av överskuldsättning att snabbt kunna ta itu med sin skuldbörda och därmed kunna komma tillbaka som företagare. Tillväxtanalys har fått i uppdrag att utreda de samhällsekonomiska konsekvenserna av dessa förslag. Tillväxt- analys har valt att dela sin utredning om de samhällsekonomiska konsekvenserna i två delar. Den ena delen berör hur viljan att bedriva entreprenörskap påverkas av ett genomfört förslag. Denna del utreds på annan plats. Den andra delen berör hur kredit- marknaden, och framför allt tillgången på krediter, kan komma att förändras av ett genomfört förslag. Det är denna senare del som är föremål för utredning här. I uppdraget ligger också att analysera utredningens förslag till en kortare betalningsplan för företagare samt att företagaren ska kunna aktivt driva närings- verksamhet. Det är värt att notera att denna utredning egentligen är en del i ett större sammanhang, det vill säga hur staten på ett gynnsamt sätt ska bidra till ett ökat företagande genom att påverka kontexten för detta företagande. Det finns ett antal olika sätt att bidra till ett positivt företagande via olika former av statlig intervention. Det finns en relativt omfattande litteratur om de erfarenheter som finns kring interventioner för att stödja kapitalförsörjningen åt nystartade och små företag. Även om dessa erfarenheter är blandade vad gäller effektivitet så kan det konstateras att i princip alla ägnar stor uppmärksamhet åt området. Det finns en stor mängd av alternativa åtgärder som har utretts, bland dessa märks bland annat kreditgarantier, bankgarantier, förmånsrättsregler och andra former av indirekta interventioner (se exempelvis , Demirgüç-Kunt och Pería 2008). Dessutom finns ett stort antal direkta åtgärder i form av direkt finansiering, rådgivning och subventionerade lokaler för företagande. Det finns uppskattningsvis ett femtiotal olika organisationer som på olika sätt stödjer nyföretagande och småföretagande i . Dessa är ofta specialiserade på olika typer av företagande, till exempel teknikparker och inkubatorer kopplade till universitet, men andra har en mer allmän inriktning såsom exempelvis . Det bör noteras att utifrån ett bankperspektiv är det inte oväsentligt vilken associationsform som företaget har. I ett handelsbolag har företagaren ett obegränsat ansvar, vilket innebär att företagaren efter en konkurs bär med sig alla krediter. Detta är egentligen inget problem för en kreditgivare. Men om en handelsbolagsägare relativt enkelt kan undvika detta personliga ansvar med en skuldavskrivning blir det annorlunda. I liggande lagförslag kommer företagaren fortfarande tvingas betala en viss summa eftersom utredningen föreslår ett krav på ett visst betal- ningsutrymme (per kvartal) för att företagaren ska kunna beviljas F-skuldsanering. Detta kan möjligen påverka kreditgivningen till handelsbolag i mindre omfattning. Majoriteten av företagen är dock aktiebolag och då blir frågan om personlig borgen väsentlig. Det är endast med en personlig borgen som företagare bär med sig skulder från ett aktiebolag i konkurs. Eftersom det i denna framställning är frågan om hur kredit- givningen till företag påverkas av lagförslaget så är denna aspekt central för förståelsen av effekten på kreditgivningen. Det ska noteras att det i flera fall när det gäller små företag kan vara så att kreditgivaren väljer att låna ut till privatpersonen snarare än till företaget. I sådana fall är det rimligen kreditgivarens ansvar att hantera en personlig skuldavskrivning. För att utföra denna undersökning har vi vid sidan av att ha konsulterat rapporter och internationella artiklar intervjuat ett antal banktjänstemän, alla med god kunskap om kreditmarknaden och med erfarenheter från olika delar av landet. Banktjänstemännen är främst kreditchefer tillhörande alla de största bankerna. Dessutom har vi konsulterar revisorer, som kan ge en något mer objektiv synvinkel samt ett antal jurister. Huvudsakligen är våra analyser baserade på en kombination av tidigare egna erfarenheter, banktjänstemännens erfarenheter och internationella studier. 2.Den svenska bankmarknadens utveckling Ett förslag om skuldsanering berör framför allt kreditgivning på en kreditmarknad som generellt är väl etablerad och rimligt funge- rande i . Den svenska bankmarknaden är vad som närmast kan kallas för ett starkt oligopol, där de fyra största bankerna har av marknaden. Detta kan jämföras med exempelvis där de 20 största bankerna har av marknaden. Den svenska marknaden för kapitalförsörjning anses i ett internationellt perspektiv vara bankorienterad i likhet med och , till skillnad från anglosaxiska länder som mer stödjer sig på externt ägarkapital eller de länder som har en stark statlig kapitalförsörjning såsom exempelvis . är banker den primära externa kapitalkällan för mindre företag i de flesta (, Demirguc-Kunt, och Maskimovic, 2008). Det sker relativt små förändringar i marknadsandelar när det gäller kreditgivning till mindre företag (se och 2007), vilket innebär att det i stort sett är samma aktörer som lånar ut till svenska småföretag som det var efter bankkrisen . Till skillnad från andra kundsegment har inte heller kreditgivning till företag sett något större inflöde av nya aktörer på marknaden i . Det har däremot skett en viss utveckling på produktsidan, där trenden är mycket tydlig med en ökad objektsfinansiering i form av factoring och leasing, samt på teknologisidan där automatiserad kredit- givning har blivit alltmer betydelsefullt. Den svenska utvecklingen skiljer sig i dessa avseenden inte dramatiskt från andra länder, som också har sett en långsiktigt stabil utveckling inom området. 3.Vad visar internationella undersökningar om användningen av säkerheter? Internationella undersökningar har visat ett samband i det att bank- marknader med en hög koncentration (dvs. låg konkurrens) också är marknader där säkerheter är vanligare förekommande (och 2004; et al ). Detta kan alltså ses som en orsak till att svenska banker är flitiga i användningen av säkerheter i olika former. redovisar flera undersökningar en mer positiv syn på säkerheter och menar att säkerheter är lösningen för bankrelationer med en hög grad av informationsasymmetri, med andra ord i situationer där det är svårt för banken att bedöma sannolikheten för hur företaget ska kunna överleva (Steijvers och Voordeckers 2009). Därigenom kan praktiken att kräva säkerheter göra att finansmarknaden undviker kredit- ransonering för mindre företag och innebär att banker kan låna ut till fler än de allra livskraftigaste och solidaste företagen. Generellt fungerar kreditförsörjningen relativt väl för mindre företag, som därmed inte kan anses vara kreditransonerade (Cowling 2010). Även andra undersökningar visar att företag som saknar andra möjligheter till finansiering använder sig av personliga säkerheter för att övertyga banken om sin vilja att lyckas (, H., and M. F. Penas 2008; Bhaird, C. och Lucey B., 2010). En del i detta är att företag som har tätare relationer med sina banker får betala en lägre ränta, men används i dessa relationer säkerheter i högre utsträckning. Detta visar att säkerheter inte nödvändigtvis ska ses om en ersättning för ökad information, utan är en del i en väl fungerande bankrelation (Hernández-Cánovas, Ginés, and 2010). Alla typer av säkerheter har en lång historia inom bankvärlden och detta gäller även personliga säkerheter (Bodenhorn ). Säkerheter i sig har ett inverterat förhållande till räntesättning, vilket innebär att mer säkerheter också tenderar att ge lägre räntor för lån (et al., 2011a; et al b). 4.Personliga säkerheter i ett internationellt perspektiv Frågan om personliga säkerheter kommer av den allmänna upp- fattningen att kreditmarknaden är ett typexempel på en marknad präglad av informationsasymmetri. Det vill säga att kredittagaren har en överlägsen information om företaget och kreditgivaren har ett intresse av att få reda på så mycket som möjligt om verksamheten. Till detta kommer frågan om moral hazard, det vill säga att kredittagaren inte nödvändigtvis agerar på ett sätt som är enligt kreditgivarens bästa intresse. Här finns också ett undantag från regeln om att ökade säkerheter ger lägre räntor, då det i vissa sammanhang rapporteras att höga krav på säkerheter och höga räntor är ett sätt att hantera moral hazard (, I., and E. 2007). En vanligt förekommande tes i sammanhanget är den så kallade lazy bank hypothesis (Manove et al ) som förts fram angående bankers sätt att närma sig frågan om säkerheter. Enligt denna tes så tar banker rutinmässigt säkerheter mer därför att de kan göra det än att säkerheterna ifråga har en faktisk nytta. Denna hypotes har testats, men har sällan eller aldrig påvisats stämma i praktiken (se exempelvis, Voordeckers och Steijvers 2006). Faktum är att publicerad forskning menar att där Manove et al (2001) påvisade att säkerheter tas av banker som inte orkar samla in tillräckligt med information, verkar informationstillgänglighet och säkerhetstagande vara kompletterande källor, snarare än ömsesidigt uteslutande faktorer (Karapetyan och Stacescu 2014). Något som påverkar marknaden är det att alltmer av utlåning till mindre företag sker automatiserat, där mindre företag får låna enligt en transaktionsbaserad modell baserad på numerisk analys och större företag lånar utifrån ett relationsperspektiv (och 2011). Det har argumenterats för att ökningen av credit scoring-tekniker, som grundar sig på analys av företagets förutsättningar utifrån numeriska modeller skulle kunna ersätta relationsutlåning med en bas i säkerhetstänkande (et al 2011c; Hernández-Cánovas, G., and P. Martínez-Solano 2006), även här har senare forskning visat att det är så att transaktionsbaserad utlåning utifrån credit scoring har betydligt högre risk för konkurs (Ono et al ). Dessutom visar sig relationsbaserad utlåning vara effektivt vid kristider då banker med goda och långsiktiga relationer med företag är beredda att i högre utsträckning låna ut till dessa även (Bolton et al ). Här visar också forskning att personliga säkerheter används som ett sätt för kredittagare och kreditgivare att begränsa räntan för lån utan andra säkerheter (Peltoniemi J. och Vieru M. 5.Vad är skyddsvärda företag ur ett kreditgivningsperspektiv? En väsentlig fråga är vilka företag som primärt är skyddsvärda ur ett kreditgivningsperspektiv. För att förstå det kan det vara värt att fundera på hur banker resonerar när det gäller kreditgivning till mindre företag. I en undersökning av den brittiska finans- marknaden genomfördes en utvärdering av det brittiska systemet för kreditgivning. I allt väsentligt fungerar den efter intervjuer i på samma sätt här. Generellt är det svårt för företag utan tidigare historia att gå in hos en bank och erhålla krediter, oavsett om de har tillgång till säkerheter eller inte. De flesta banker ser gärna att företaget har en relation med banken innan en kredit kommer i fråga. Efter ungefär har företagaren en möjlighet att erhålla krediter, men då under vissa förutsätt- ningar. Dessa förutsättningar är på den brittiska marknaden att företagaren satsar lika mycket i eget kapital som banken lånar ut. I exempelvis kan förhållandet vara att företagaren behöver satsa kanske 60–av det som banken är beredd att låna ut. I har man länge talat om personlig borgen som ett alternativ. Till detta kommer att företaget som tar sitt första lån har en relativt sett högre ränta än andra företag, från och uppåt. När företaget har överlevt sina första så har det i allmänhet goda förutsättningar att omförhandla sitt lån med betydligt bättre villkor. Då kan företaget få en mycket begränsad personlig insats och dessutom en betydligt lägre ränta. Erfaren- heterna från banksystemet är att nystartade företag har en hög risk. Till detta kommer att dessa företag sällan är särskilt lönsamma på kort sikt för banken. Visserligen kan kunden komma att utvecklas till ett stabilt levebrödsföretag eller att få en betydande tillväxt , men det är svårt att förutsäga. Det kan alltså konstateras att företag som precis har startat generellt har relativt små möjligheter att få betydande lånesummor. kan det konstateras att företag som har överlevt , som även forskningsmässigt anses som den svåraste perioden med en överlevnadsgrad på , ofta har en relativt gynnsam position när det gäller att få kreditförsörjning på rimliga villkor. Den kategori företag som kan ha en svår position är de som har drivits mellan ett och samt strävar efter sin första kreditrelation. Det är denna grupp som har en relativt osäker överlevnadsgrad och som kommer att få ställa upp med en personlig borgen som säkerhet för ett lån. Det är därmed också denna grupp som i första hand är såväl skyddsvärd som den grupp företagare som i första hand är intressanta för en skuldsanering. Ett särskilt problem uppkommer för de företag som har en god affärsidé men som inte har möjlighet till personliga säkerheter. Denna grupp anses dock vara relativt liten såväl i andra länder, i uppskattades den till av de lånesökande företagen, som i . Om avstamp tas i diskussionen om olika typer av säkerheter påvisar intervjuer att det förvisso kan vara så att företagsinteckning tas rutinmässigt på ett sätt där det kan ifrågasättas vilket behovet är, men å andra sidan finns det heller ingen större nackdel för företagaren att lämna företagsinteckning. Däremot kan det ifråga- sättas om personlig säkerhet verkligen är en rutinåtgärd. Banker är väl medvetna om att det är en impopulär åtgärd, men de anser att det är en nödvändig åtgärd. 6.Olika typer av säkerheter Den dominerande typen av kreditgivning är objekts- finansiering, där kreditgivaren tar säkerheter i framför allt fastigheter (panter) och maskiner (, Demirgüç-Kunt och Pería 2008). Därefter kommer säkerheter i form av likvida tillgångar och på tredje plats personliga säkerheter tagna utanför företaget. Något som kännetecknar mindre företag är dock att det generellt är svårt att täcka lån med hjälp av anläggningstillgångar i företaget, framförallt i företag som inte tillhör tillverkningssektorn. Det finns i princip tre skyddsklasser för banker som vill säkra sin kreditgivning med säkerheter om det inte finns objekt som täcker lånet. Den första är att inte skydda kreditgivningen alls, att ge ett så kallat in blanco-lån. Detta har varierat i omfattning men är generellt ingen typ av kreditgivning bankerna vill ägna sig åt.