sou · H2B371 · 2014-10-17 00:00:00 — Arbetet resulterade i rapporten makar och den bygger på intervjuer med yrkesverksamma personer, ideella organisationer, trossamfund och unga som har kunskap om tradi- och vigselliknande ceremonier. Till rapporten har också fem externa aktörer skrivit underlag i form av fördjupande artiklar. har dessutom intervjuat och skickat ut enkäter till myndigheter som på olika sätt kan komma i kontakt med dessa frågor (, , och läns- styrelsernas dispensenheter för äktenskap som involverar personer ). Rapporten redovisades för regeringen . Undersökningen visar att vigslar av denna sort medför äkten- skap som är bindande i den kontext som den unge befinner sig i. Svenska myndigheter har en mycket begränsad insyn i denna typ av äktenskap vilket kan leda till en minskad kontroll av samtycke och åldersgränser i samband med vigslarna. Möjlighet till skilsmässa är i många fall begränsad, särskilt för kvinnor. Bland ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer identifieras framför allt den muslimska hemgiften/morgongåvan mahr. pekar dock på att det även finns andra typer av ekonomiska förbindelser, vilka kan vara allt från stora till symboliska summor. Spridning och råd inför framtida förebyggande arbete lyfter fram att det förebyggande arbetet bör utgå från den verklighet som de unga befinner sig i för att de ska kunna tillvarata sina rättigheter. För att arbeta vidare med dessa frågor behövs därför kunskap både till yrkesverksamma och till de unga. Myndigheten menar också att det kan vara viktigt att invol- vera olika aktörer, som myndigheter, trossamfund och ideella verk- samheter, i det förebyggande arbetet. Exempelvis skulle religiösa samfund kunna bli mer aktiva. Detta kan ske genom dialog och diskussion kring normer och värderingar som styr samlevnad, familjebildning och föräldraskap samt hur dessa förhåller sig till den svenska lagstiftningen och mänskliga rättigheter. föreläste om rapporten sex gånger på olika utbildningar, möten och seminarier. Rapporten och de externa artiklarna finns även att ladda ned på deras webbplats. och uppdrag om statistik avseende barnäktenskap, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap. På regeringens uppdrag har fört statistik över antalet barnäktenskap som begärs registre- rade i folkbokföringen. Statistik har även förts avseende ärenden där någon av parterna nämner, eller att det på andra sätt visar sig vara sannolikt, att äktenskapet ingåtts under tvång eller att det annars framkommit att det inte har ingåtts av fri vilja. Det har även ingått att följa upp antalet ärenden där fullmaktsäktenskap har begärts registrerade. har ett likvärdigt uppdrag avseende att följa antalet barnäktenskap, tvångsäktenskap och full- maktsäktenskap inom ramen för deras handläggning av anknyt- ningsärenden. Den delrapport som Brå fått del av avser perioden till . Uppdraget skulle fortgå fram till med slutrapportering . slutrapport har dock inte kommit Brå tillhanda, trots ett flertal påstötningar och påminnelser. Kanske beror det på de synpunkter som i sin delredovisning förmedlar om uppdraget: Man menar att det sannolikt inte är möjligt för myndigheten att upptäcka dessa fall i samband med ärendehandläggning, något man också lyfte fram i möte med representanter från regeringen och . Detta med anledning av att registreringen sker med stöd av inlämnad dokumentationen, något personligt möte förkommer normalt sett inte. Efter att ha fört nämnda statistik fram till delredovisningen konstaterar att det inte är meningsfullt att föra den här formen av statistik rörande vissa former av äktenskap, då man inte får in den infor- mation som krävs för att göra de bedömningar som uppdraget syftar till. konstaterar i delredovisningen att det inte finns förutsättningar för att leverera tillförlitliga resultat för att påvisa förekomsten av barn-, fullmakts- och tvångsäktenskap, och gör bedömningen att man i slutrapporteringen av uppdraget inte kommer att kunna presentera ett faktabaserat och därmed pålitligt resultat. uppdrag att föra viss statistik över bland annat fullmaktsäktenskap och barnäktenskap. Regeringen gav i uppdrag att föra sta- tistik över bland annat fullmaktsäktenskap och äktenskap som ingåtts av underåriga till . Därefter förlängdes uppdraget till att även omfatta tiden mellan till och med . Uppdraget delredovi- sades och slutredovisades . har handlagt sammanlagt 80 ärenden rörande äktenskap som ingåtts av underåriga samt tvångs- och fullmaktsäktenskap. (till ) handlades totalt 53 ärenden som rör äktenskap ingångna av underåriga, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap och handlades 27 ärenden. har enligt redovisningarna arbetat med att ta fram rutiner vid handläggning av ärenden som rör barnäktenskap Man har även uppdaterat utlänningshand- boken. Tillsammans med har tagit fram och genomfört en skräddarsydd utbildning om giftemål mot någons vilja för verkets personal. Regelverket kan behöva ses över är oroat över att fler unga flickor som ansöker är gravida. Enligt nuvarande praxis kan undantag göras i de fall då kvinnan är gravid, och med anledning av detta riskerar unga flickor att pressas till att bli gravida för att få uppehållstillstånd. Migra- tionsverket anser även att utlänningslagen tydligare bör framhålla att den som ansöker om uppehållstillstånd och som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande i måste vara . Man menar också att dagens reglering inte tillgodoser de utsatta ungas behov av en ordning som tillvaratar deras rättigheter. Konsekvensen är att personer sällan vågar tala om att de inte vill leva med den andra parten, och hamnar därför i ett svårt dilemma när de beviljar uppehållstillstånd i fall där det på moraliska grunder kan ifrågasättas om det är lämpligt. uppdrag att vara nationell samordnare för arbetet att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja Med regleringsbrev fick i uppdrag att vara sammankallande för ett nätverk av statliga myndigheter som på olika sätt arbetar med, eller berörs av, frågan om äktenskap mot någons vilja. Nätverket syftar till att fungera som en långsiktig samverkan mellan myndigheter för att åstadkomma ett kvalitets- säkrat arbete på området. hade varit sammankallande för nätverket. I nätverket ingår följande myndigheter under den här avsedda perioden: , , Brotts- förebyggande rådet, , Länsstyrelserna i , , och , , Nationellt centrum för Kvinnofrid, stöd till trossamfund, , , , Social- SOU 2014:71 Bilaga 3 styrelsen, , Kommuner och Landsting samt . På det första mötet rapporterade myndigheterna om hur de arbetar med sina olika uppdrag på området. De diskuterade även det fortsatta arbetet inom nätverket. På nätverkets andra möte gavs en uppdaterad information om myndigheternas arbete med de olika uppdragen, och på det tredje och sista mötet presenterade i sitt arbete med att överta rollen som drivande av myndighetsnätverket. Myndigheterna berättade även om sina nya och pågående regeringsuppdrag och samarbeten. Samtliga myndigheter anser att nätverket varit till nytta för alla medverkande eftersom de olika uppdragen angränsar till varandra och det är viktigt att samtala om dem och få nya perspektiv. Två myndigheter (och ) ansåg dock inte att de fyllde någon funktion i nätverket efter det att de avslutat sina pågående uppdrag. Övriga aktörer framhöll dock värdet av att just dessa myndigheter var med i nätverket. Som ovan nämndes var syftet med nätverket att fungera som en långsiktig samverkan mellan myndigheter för att åstadkomma ett kvalitetssäkrat arbete på området. Hur nätverket svarat upp mot detta syfte framgår dock inte. Att samtala kring pågående projekt behöver inte vara liktydigt med att skapa kanaler för långsiktig samverkan. i läns uppdrag att fungera som ett nationellt kompetensteam för att samordna och stödja arbetet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap, mot hedersrelaterat våld och förtryck. Kompetensteamet i bildades för att kunna utbilda och stödja lokala verksamheter i ett antal pilotkommuner i deras arbete för att förebygga och förhindra att barn och unga blir utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck (se nedan). Teamet har också arbetat med att utbilda och stödja andra kommuner på olika sätt: till har man genomfört cirka 60 utbildningar i landet. Genom att samarbeta med övriga länsstyrelser i landet. Genom ett upparbetat samarbete med frivilligorganisationer. Genom att samarbeta med andra nationella myndigheter och aktörer.28 kommer arbetet med att sprida kunskaper och erfa- renheter att fortgå. nämner exempelvis följande akti- viteter: Inspelade föreläsningar erbjuder lättillgänglig fortbildning till verksamheter på den lokala nivån. Utbildning för poliser i samarbete med planeras. för dialog rörande samarbete med utvecklingscentrum i . Utbildning för domare, på uppdrag av . Fördjupningsutbildning för rektorer i samverkan med Skol- verket. Medverkan vid utbildning när det gäller personer som lever med skyddade personuppgifter. i läns uppdrag som nationell samordnare för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2012–2014 i har i uppdrag att genomföra insatser för att förebygga och förhindra att unga mellan blir gifta mot sin vilja. Uppdraget består av tre delar: Utarbeta och sprida information riktad till unga, bland annat om relevant lagstiftning och till vem de kan vända sig för att få stöd. 28 , Inspektionen för vård och omsorg, , , , , , , , , , Myndigheten för statligt stöd för trossamfund, och kommuner och landsting. Genomföra utbildningsinsatser riktade till berörd personal inom statliga, kommunala och fristående verksamheter. sammankallade för ett nätverk av nationella myndigheter. Uppdraget ska slutredovisas . Texten nedan base- ras på en delredovisning från . När det gäller den första delen – att sprida information riktad till unga – har i fokuserat på att i samar- bete med ta fram en informationskampanj för skolan. Skolan valdes för att man här möter ungdomar och har stora möjligheter att upptäcka utsatta barn och unga. Kam- panjen består av material både till skolpersonal och till elever. Kampanjen har varit ute i olika media och i . Materialet har skickats till 10 000 högstadie- och gymnasieskolor i landet samt till alla länsstyrelser. Den finns också på olika webb- platser och är här översatt till 17 olika språk. I samarbete med övriga länsstyrelser samt har man dessutom tagit fram ett metodmaterial bestående av en föreläsning på dvd samt ett studiematerial. Unga i målgruppen har varit med i procesen att ta fram materialet. i kommer också att fortsätta den nationella spridningen av Dina rättigheter i samarbete med . Man har också beslutat att ta fram en empo- wermentbok för unga som är placerade i familjehem samt en pub- likation om maskulinitet och heder. I den del av uppdraget som gäller utbildning framhåller Läns- styrelsen i att man genom att ha flera regeringsupp- drag på området getts möjlighet att se helheten samt att skapa synergieffekter. Inför utbildningsuppdraget fanns det således redan upparbetade kontakter i landet på nationell, regional samt lokal nivå. Erfarenheter från utbildningsinsatser som man tidigare varit med om att arrangera har kunnat användas. Bland annat visade erfa- renheten från dessa utbildningar hur viktigt det är att verka genom befintliga strukturer, genom nationella myndigheter, länsstyrelser i landet samt via verksamhet. till genomfördes drygt 50 utbildningar (antalet närva- rande varierar från ett tiotal till flera hundra). Ett drygt 20-tal utbildningar var planerade då delredovisningen skrevs. i poängterar att man kommer att fortsätta att bedriva utbildningar genom befintliga strukturer som nationella myndigheter, regionala aktörer, landets länsstyrelser och andra regionala myndigheter samt verksamhet. Tanken är att området hedersrelaterat våld och förtryck ska integreras i verksamheternas/aktörernas ordinarie verksamhet. Utifrån för- frågningar från myndigheterna själva ges möjlighet att skräddarsy utbildningar efter olika aktörers behov. i Öster- götland anser detta angreppssätt vara viktigt för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja eller utsättas för heders- relaterat våld och förtryck. En del av uppdraget till i består i att vara sammankallade för ett myndighetsnätverk, en uppgift som man tog över från (se ovan). I det nuvarande nätverket ingår , , (), (), Kriminalvårds- verket, , , i län, , Nationellt centrum för kvinnofrid, , , (), Kommuner och Landsting, , samt (myndigheterna inom parentes är inte aktiva men får löpande information från nätverket). Man har satt upp tre mål för nätverket: 1.Nätverket ska skapa förutsättningar för att respektive myndig- hets insatser ska få större genomslag och bidra till en långsiktig förändring för berörd målgrupp. 2.Nätverksträffarna ska vara processinriktade och skapa förutsätt- ningar för gemensamma insatser. 3.Nätverket ska träffas minst . Under den här aktuella redovisningsperioden har nätverket träffats två gånger. Man har bland annat identifierat en rad områden som är eftersatta och som i det fortsatta arbetet bör prioriteras. Området könsstympning anses i delredovisningen särskilt eftersatt, och enligt nätverket borde detta därför prioriteras i myndigheternas arbete i högre utsträckning. I intervjuuppgifter framkommer att nätverket fortsatt att träffas och man planerar flera insatser. Enligt uppgift kommer dock frågan om tvångsgifte att prioriteras, och inte könsstympning som angavs i rapporten. menar att varaktigt förändringsarbete är en lång- siktig process, men att nätverkets arbete redan resulterat i adekvata insatser för individer utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, liksom för individer som har gifts eller riskerar att giftas bort mot sin vilja. Framgången ligger i att insatserna planerats och genom- förts i samarbete med samtliga berörda myndigheter och har fått ett större genomslag än om varje myndighet arbetar enskilt. Det framgår dock inte mer konkret hur. i läns uppdrag att sprida metodstöd om barns och ungas rättigheter nationellt. i har haft i uppdrag att sprida metodstödet Det handlar om kärlek nationellt. Uppdraget slutredo- visades 2013 (rapport 2013:80). Arbetet har bedrivits i samarbete med , och en referensgrupp med representanter för en rad andra myndigheter har varit kopplad till arbetet. En central del i arbetet är skolbesök, där eleverna får information, diskutera, ta del av en teaterpjäs och göra olika värderingsövningar. Arbetet har utvärderats i två externa utvärderingar, en med fokus på de barn och ungdomar som tagit del av arbetet, den andra med fokus på samverkansarbetet och de medverkande aktörerna. Utvärderingarna visar, enligt , att projektet har gjort skillnad. När det gäller utvärderingen med fokus på barn och ungdomar (där en för- och eftermätning gjordes med hjälp av enkäter) kan dock inga långsiktiga effekter mätas då eftermät- ningen gjordes i direkt anslutning till skolbesöket. I den andra utvärderingen dras slutsatsen att Det handlar om kärlek upplevs som en konkret och effektiv samverkansmetod och ett metod- material för att förebygga hedersrelaterat våld bland unga. Enligt slutredovisningen har projektet på något sätt berört 67 kommuner i landet, och sedan starten fram till har 87 skolor besökts. uppskattar att mer än 60 000 barn och ungdomar har nåtts av projektet. Däremot är det svårt att uppskatta hur många enskilda ärenden som uppdagats genom pro- jektet, och statistik över detta har inte förts av någon av de med- verkande aktörerna. Utöver skolbesöken har också en mängd andra aktiviteter genomförts, som inneburit att arbetet har spridits. Här är några exempel: Det handlar om kärlek deltog i Almedalsveckan på Rikspolisens seminarium . Det handlar om kärlek hade ett erfarenhetsmöte med tre mino- ritetsrådgivare från Integrations – og mangfaldsdirektoratet i , . De kom i sin tur att bjuda in projektet till ett seminarium i . Arbetet har presenterats på regionträffen för alla ungdomsmot- tagningar i som ett led att få igång arbetet i länet. har tillsammans med , nationell samordnare för Det handlar om kärlek föreläst på Rädda Barnens nationella konferens för verksamheter som arbetar med barn som upplevt våld i sina familjer. bjöd in alla verksamma i länet till kon- ferensen Ett gott liv för barn och unga!. , nationella samordnaren, föreläste om Det handlar om kärlek. i besökte projektet 2011 för att stu- dera ett gott exempel på hur man kan arbeta konkret med sam- verkan för att motverka hedersrelaterat förtryck och våld. Ett intresse finns hos dem att implementera modellen nationellt i . Flera utbildningar för samverkansaktörer har hållits , bland annat i , , och . Utifrån de gjorda utvärderingarna har också en rad utmaningar identifieras. samverkan och kvalitetssäkring. Man menar bland annat att den nationella samordningen har varit avgörande för Det handlar om kärleks utveckling fram till : Upplevelsen av att det är en nationellt sammanhållen verksamhet är viktig för att kommuner ska initiera och genomföra modellen enligt samma principer och med samma material och formspråk. När det gäller såväl implementering hos aktörer som samarbetet med skolorna pekar man på vikten av att föra in arbetet i det ordi- narie arbetet. En utmaning nämner är således att syn- liggöra att Det handlar om kärlek ligger i linje med verksamheters ordinarie uppdrag och att de har mycket att vinna på att arbeta med modellen. Avslutningsvis menar att det är viktigt att den nationella samordningen av arbetet framöver bör fokusera på metodutveckling, kvalitetssäkring och marknadsföring av sam- verkansmodellen. I detta ingår bland annat att fortsätta utveck- lingen av webbplatsen . Denna sköts och förvaltas nu av (enligt intervjuuppgift). i läns uppdrag att utveckla och sprida en vägledning för stöd och rehabilitering av unga som placeras i familjehem i har haft ett vägledningsuppdrag om hedersrelaterat våld (HRV). Detta arbete har bestått av tre delar. För det första regeringsuppdraget (IJ2010/961/JÄM) att ta fram en vägledning – Våga göra skillnad – en vägledning för skydd, stöd och rehabilitering av unga som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck och/eller som riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja (rapport nr 2011:14). Vägledningen vänder sig till berörda yrkesgrupper och kan användas på lokal nivå för att barn och unga som placeras i skyddat boende eller liknande ska få det stöd och den rehabilitering de är i behov av, oavsett var de placeras. Den andra delen av uppdraget handlar om att utveckla och testa vägledningen i sex kommuner (U2011/4322/JÄM) och den tredje delen att fortsätta att utveckla det kompetensteam som finns kopplat till vägledningsuppdraget till ett nationellt kompe- tensteam (U2013/5290/JÄM) (Det tredje uppdraget om kompetensteam redovisas ovan). I de sex pilotkommunerna, , , , , och , har arbetet –2013 pågått med att implementera och utveckla vägledningen i samverkan med verksamheterna på lokal nivå. Kompetensteamet (se ovan) bildades för att tillsammans kunna utbilda och stödja de lokala verksamheterna i pilotkommunerna i deras arbete att förebygga och förhindra att barn och unga blir utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Inom ramen för vägledningsprojektet har man initierat och för- sökt stötta pågående utvecklingsprojekt kring skyddat boende för målgruppen HRV-utsatta, och det pågår ett arbete för att öka antalet platser för barn och unga utsatta för HRV. drar slutsatsen att den generella brist som finns inom den ordinarie HVB-vården, behöver lyftas till en nivå som går utanför Läns- styrelsen vägledningsprojekt. Det är ett behov som man anser behöver lyftas till statlig nivå. Även ett annat område identifieras som angeläget: pojkar och unga män. Ett av målen i vägledningsarbetet har varit att lyfta fram pojkars och unga mäns dubbla roller – både som potentiella gärningsmän och som offer. Dock är detta ett relativt outforskat område. Tanken är att i samar- bete med övriga länsstyrelser identifiera projekt som riktar sig till unga män och pojkar och ur detta ta fram ett informationspaket som kan spridas. Detta har enligt intervjuuppgifter också genom- förts. har fokuserat på de metodutvecklande delarna. Rapporten stå kvar! – En mindre kommuns erfarenheter av ett framgångsrikt arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck har exem- pelvis tagits fram. En annan rapport som publiceras inom ramen för vägledningsprojektet är en empowermentbok där en ung kvinna mot bakgrund av sin tioåriga resa till ett självständigt liv, ger råd såväl till andra ungdomar som till myndighetspersoner om villko- ren och möjligheterna för ett förändringsarbete. i läns uppdrag att ta fram ett vägledande material för arbetet med att förebygga kvinnlig könsstympning i har i uppdrag att undersöka hur verk- samheter och myndigheter i arbetar eller har arbetat före- byggande med att förhindra och förebygga att flickor och kvinnor blir könsstympade. ska också undersöka vilket stöd dessa aktörer ger till dem som redan utsatts, inhämta kunskap från liknande arbete i andra länder för att därefter lämna förslag på för- bättringsåtgärder gällande stöd och skydd och hur materialet kan spridas. Enligt är syftet också att identifiera vad som krävs för att lagen mot kvinnlig könsstympning implementeras i på alla nivåer. Man vill även ta fram informationsmaterial om könsstympning av flickor och kvinnor med ett tydligt barn- och ungdomsperspektiv samt ett underlag för praktiker i arbetet mot könsstympning. avser också att samman- ställa befintlig forskning på området. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Från regeringens håll anges att fått ett näraliggande uppdrag och att parterna ska genomföra sina respektive uppdrag i samråd med varandra. En projektgrupp bestående av representanter från i , och arbetar med projektet som även har en referensgrupp knuten till sig. För att genomföra uppdraget kommer i även att organisera riktade samrådsmöten med relevanta aktörer. De har redan genomfört och kommer att genomföra fler dialogsamtal med yrkesverksamma om könsstympning av kvinnor och flickor. kommer även föreläsningar, konferenser och seminarier om ämnet att hållas. För att samla in erfarenheter av kunskap från andra länder har , förutom att samla in befintlig forskning på området, inlett erfarenhetsutbyten med , och . Underlag om hur informationen om könsstympning bör utformas kommer att skapas i samråd med blandade fokusgrupper med unga gällande ämnen som vilket behov av eller önskan finns om stöd och hjälp, vilket bemötande man önskar samt vilket informationsbehov som föreligger och eventuella komplikationer. De effekter som hoppas ska komma ur projektet är att fler unga som utsatts eller riskerar att utsättas för könsstymp- ning ska få kännedom om hjälp, vård och stöd. De förväntar sig också att färre flickor ska utsättas för könsstympning i och att de som utsatts ska få adekvat vård. Fler yrkesverksamma ska våga ställa frågor om könsstympning av flickor, vilket i sin tur kan leda till fler anmälningar. hoppas att projektet för med sig ett stärkt internationellt samarbete och erfarenhets- utbyte i frågan. pekar också på att projekt som arbetsform är dåligt för den här typen av arbete. Erfarenheten är att kortsiktiga projekt utan tid för implementering i ordinarie verksamhet sällan leder till förändringar utan riskerar att falla i glömska efter pro- jektets slut. uppdrag om åtgärder mot kvinnlig könsstympning har fått i uppdrag att identifiera vilket behov av ökad kompetens som finns inom hälso- och sjukvården kring kvinnlig könsstympning och därefter ta fram material för att svara mot dessa behov. Inom ramen för uppdraget ska man också göra en uppskattning av antalet flickor och kvinnor i som har blivit, eller riskerar att bli, utsatta för könsstympning. ska även utreda förutsättningar för att beräkna förekomst av köns- stympning och storlek på riskgrupper i . Uppdraget ska slutredovisas .