sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — Hvilken sammenheng er det mellom IKT-bruk og (intendert, subjektivt, og objektivt) læringsutbytte i videregående opp- læring? projekten och de rigorösa undersökningsmetoderna gör resultaten mycket tillförlitliga. Styrkan i dessa studier, ytterst tillförlitliga jäm- förelser av resultat i standardiserade tester, kan också sägas vara deras svaghet, nämligen att de endast mäter en mycket begränsad kun- skapsmängd som mest kräver förmåga hos eleven att memorera fakta. Den här typen av studier kritiseras ibland för att bortse från den digitala teknikens påverkan på förmågor av andra slag än de som vanligen mäts i skolan, till exempel digital kompetens, analysförmåga, problemlösningsförmåga eller samarbetsförmåga48. En av de äldsta, största och mest kända satsningarna på en dator till varje elev genomförs i delstaten i . Sedan starten /2003 har projektet följts av en fristående forskargrupp. sammanfattades forskningsresultaten som genom- gående är positiva49. Eleverna från har bättre resultat i mate- matik och uppsatsskrivning jämfört med både elever som gjorde samma tester innan datorsatsningen och elever som inte har till- gång till en egen dator. Elever med en egen dator skriver längre och mer varierade texter. klarade av 13-åringarna godkäntnivån i delstatens skrivtest. var det av 13-åringarna som fick godkänt i samma test. I båda fallen omfattade undersökningen drygt 16 000 elever. Forskarna gick vidare och frågade eleverna hur de använder sin dator för att skriva: inte alls, enbart till synopsis (drafts), enbart till färdig text (final copy), eller till både synopsis och färdig text. 642 elever svarade att det inte använde den alls medan 11 593 elever menade att de använde datorn till att både ta fram en första synopsis och till att slutföra texten. Därefter jämfördes resultaten på det tidigare skrivtestet mellan grupperna. Den grupp som använde datorn hade statistiskt signifikant högre resultat. Medan av gruppen som inte använde datorn klarade godkänt i skrivtestet var motsvarande siffra i gruppen som använde datorn . Detta oberoende av om testet genomfördes på datorer eller med penna och papper. Fyra forskare i genomförde en studie där resultaten i delstatens prov i engelska för elever med egen dator jämfördes 48State of (2010): One-to-One Computers in Schools, 2010 . , Digital Educational Revolution, State of , . 49Silvernail et al. (2011): A : The Experience. , , 2011. med elever utan dator50. Forskarna fann att elever med bärbara datorer hade högre resultat, särskilt inom områdena läskunnighet, textanalys och i skrivstrategier. Datoreleverna fick högre resultat trots att studien genomfördes på papper. I ytterligare en annan studie rapporteras stora resultatförbättringar i matematik, engelska och NO51. I studien påpekas också att användningsgraden, det vill säga hur mycket eleverna jobbade med datorerna, i hög grad påver- kade resultaten. Ytterligare en rad studier kan refereras med lik- nande slutsatser. I stort sett alla studerar just språkliga färdigheter (language arts), matematik och NO. Så till exempel en omfattande brittisk forskningsöversikt kring forskning visar ett tydligt positivt samband mellan it-användning och kunskapsinhämtning i nästan alla ämnen i den nationella läroplanen52. Sambandet var tydligast i ämnena engelska, matematik och naturvetenskap. Det framgår av många av studierna att den mest avgörande fak- torn för om det uppstår några resultatförbättringar är inte om it används, utan hur tekniken används. Myndigheten för skolutveckling presenterade 2007 en sammanställning av internationella studier som bland annat visade att teknikanvändningen bör vara integrerad i de uppgifter som ska lösas och anpassad till den fråga eller det ämne som studeras53. Lärarens ledarskap både i form av planering och i klassrumssituationen spelar också in. Lärarens centrala roll poäng- teras även i den stora norska undersökningen. Där sägs att de lärare som lyckas bäst i sin pedagogiska användning av it är de som själva har en hög digital kompetens, har förmåga att leda klassens it- användning, kan använda it till formativ bedömning och förmår att anpassa sin undervisning till en allt mer digital skolvardag. Forskning inom bedömning och betygssättning lyfter allt oftare fram betydelsen av en fortlöpande bedömning och återkoppling till eleverna. En formativ bedömningsprocess kännetecknas av att målet för undervisningen tydliggörs, att information söks om var eleven befinner sig i förhållande till målet och att återkoppling ges som talar om hur eleven ska komma vidare mot målet. 50Suhr, , Grimes, Warschauer (2010): Laptops and Fourth-Grade Literacy: Assisting the Jump over the Fourth-Grade Slump. , Learning, and Assessment, Volume 9, Number 5, January 2010. 51Bebell, (2009): Technology and Assessment Study Collaborative, , . inTASC REPORT: Learning Initiative, Final Evaluation Report, 2009. 52Condie, , Seagraves, Kenesson (2007). 53Myndigheten för skolutveckling (2007): Effektivt användande av IT i skolan. Analys av internationell forskning. skriver på sin webbplats att forskning har visat att formativ bedöm- ning ökar elevernas lärande. Ett forsknings- och utvecklingsområde under frammarsch är att utforma verktyg för formativ bedömning i digitala miljöer54. Eftersom dessa verktyg bland annat följer hela processen och inte bara ser till slutresultatet är de betydligt bättre anpassade för att stödja och bedöma utvecklingen av kompetenser jämfört med tidigare generationers e-tester. De tidiga försök som gjorts visar på goda resultat för eleverna. Inte minst lyckas man fånga upp brister i baskunskaper och bristande begreppsförståelse mycket tidigare. I det här fallet följer utbildningsväsendet en all- män it-trend som kallas big data, det vill säga insamling och bear- betning av mycket stora datamängder för att söka mönster som inte är möjliga att upptäcka med blotta ögat. som denna utveckling öppnar för nya pedagogiska hjälpmedel bör man fram- hålla de juridiska och etiska riskerna med att stora mängder data om enskilda elever samlas in. De digitala lärresurser som används är i ökande utsträckning molnbaserade. Det innebär att elevdata av detta slag inte lagras på skolans datorer eller servrar utan på servrar som tillhandahålls av företaget som säljer produkten eller av någon internetleverantör. Både juridiska och etiska implika- tioner av denna utveckling bör noga följas. I ett antal svenska kommuner, som , Ale, , , arbetar man med olika varianter på att skriva sig till läsning, ASL, som är utarbetade utifrån den norske forskning. Tragetons grundtes, som är väl belagd i pedagogisk forskning, är att små barn har lättare att lära sig skriva först och läsa sedan, snarare än tvärtom. är det motoriskt svårt för dem att forma bokstäver med penna på papper, och sär- skilt svårt för pojkar som tenderar att vara något senare just motoriskt. Enligt den här modellen använder man därför datorer och andra it-hjälpmedel för att skriva, och därigenom lära sig läsa också. Det finns åtskilliga studier på de här projekten, och de tyder alla både på att lusten till skrivandet, och läsningen, ökar, och på att barnen knäcker läs- och skrivkoden snabbare och får större ord- förråd. Särskilt stora skillnader tycks det vara för pojkar. Tyvärr är dessa studier i allmänhet små, bygger ofta på intervjuer och saknar 54 Redecker, (2013): Changing Assessment Towards a New Assessment Paradigm Using ICT. , Volume 48, Issue 1, pages 79–96, 2013, samt Redecker (2013): The Use of ICT for the Assessment of . JRC Scientific and Policy Reports. Report , European Commission, , , 2013. Eftersom resultaten dels är så lika i de olika kom- munerna, dels ligger så väl i linje med de större internationella undersökningar som också visar på ökat ordförråd och bättre skriv- kunskaper tyder mycket på att de ändå är tillförlitliga. 5.6.3Formativ och summativ bedömning Digitala lärverktyg och lärmiljöer används också i växande utsträck- ning för att träna och bedöma de mer komplexa kompetenser som i de svenska läroplanerna går under samlingsnamnet förmågor. har det växt fram en hel del empirisk forskning om vilka egenskaper eller förmågor hos unga individer som ger framgång senare i livet, framför allt på arbetsmarknaden. Det finns en ansenlig mängd studier som belyser förmågor eller färdigheter (på engelska skills) som samvarierar med olika utfall inom såväl utbild- ning som arbetsmarknad55. I de svenska läroplanerna nämns för- mågor som bland annat har kreativa inslag, empatiska inslag, sociala och kommunikativa inslag, analys och problemlösning och inslag som har med lärande att göra. Men trots att forskningen entydigt framhåller betydelsen av sådana förmågor, och trots ett ökat intresse från arbetsmarknaden att utbildningsväsendet ska stödja eleverna i att utveckla dessa förmågor, så undviker eller förmår de flesta skolsystem inte att systematiskt träna, bedöma eller mäta dem. I projektet and , inventerades innovativa undervisningsmetoder och hur dessa påverk- ade elevernas kunskaper56. Det genomfördes i sju länder med mycket skilda utbildningssystem. Forskarna kom till slutsatsen att eleverna utvecklade sina analytiska, problemlösande och kommuni- kativa färdigheter i den grad som lärarens uppgifter krävde det av dem, men inte mer. Kunde elevuppgifterna lösas med enklare medel och utan samarbete så nöjde sig de flesta elever med detta. Lärarens undervisningsformer och elevuppgifter bestämde i hög grad hur väl eleverna utvecklade de avsedda förmågorna. Vidare framkom att när lärarna blivit medvetna om detta och utvecklat sina undervis- ningsmetoder, som ofta var it-integrerade, så åstadkoms stora för- 55Skolverket (2013): Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Forskning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. aktuella analyser 2013. 56ITL Research (2011): Innovative Teaching and , 2011 Findings and Implications. bättringar i elevernas resultat. Men i studien konstaterades också ländernas examensprov eller nationella prov inte efterfrågade denna typ av förmågor. Bedömningen av elevers kunskaper sker både formativt och i efterhand, eller summativt. Det är ett välkänt faktum att innehållet i och formen för den summativa bedömningen i hög grad påverkar lärares undervisning. Ett pågående internationellt forskningspro- jekt tar sin utgångspunkt i erfarenheten att slutprov examina eller nationella provsystem har en starkt styrande effekt på undervis- ningen57. Därför lägger projektet stor vikt vid att definiera en rad kompetenser och utvecklar metoder för att testa och mäta dem. Man har genomfört en undersökning på 5 000 elever i sex länder avseende förmågan till problemlösning i grupp. I testerna användes olika digitala verktyg och eleverna jobbade med datorer under hela testet. Testet genomgår ytterligare förfining och kommer att genomföras i i samverkan ett antal svenska kommuner samt och . Slutsatsen är att lärande främjas av formativ bedömning vilket kan ges i större detalj och i större skala när eleverna arbetar i digi- tala miljöer. I sådana miljöer kan även olika förmågor som har betydelse för framgångar i arbetslivet, bättre tränas och bedömas. Men avancerade lärverktyg och lärmiljöer av detta slag saknas ännu på svenska och anpassade för svensk skola. Det framstår som betydelsefullt att stimulera framväxten av sådana verktyg, att ge lärare kompetensutveckling i att använda dem och att anpassa prov- system och möjligheter för elever att arbeta i dessa digitala miljöer både i sin lokala skola, genom olika former av distansundervisning och hemifrån. 5.7It i den högre utbildningen Den högre utbildningen står inför en rad utmaningar: globaliseringen, ökande konkurrens mellan universitet och högskolor såväl nationellt som internationellt samt en snabb teknisk utveckling. Högre utbildning har successivt genomgått en förändring från elit- till mass- utbildning. Den ökade internationella konkurrensen har bland annat tagit sig uttryck i ett ökat intresse för kvalitetsmätning, styrning och ledning av universiteten. har det även rests ökade krav på den högre utbildningens och forskningens samhälls- relevans. I har högskolan genomgått en organisatorisk avreglering som det har införts nya styrmekanismer som till exempel utvecklade former för att mäta och bedöma resultat som ranking, bibliometri, utvärderingar och mediabevakning. möter svenska högskolor krav från åtminstone tre olika styrningslogiker. Högskolorna betraktas som förvalt- ningar med krav på att följa lagar och regler och att uppträda enhetligt och rättssäkert gentemot enskilda individer. De befinner sig också på en kollegial och professionell arena där det ställs krav på att vetenskapssamhället ska styra och meritokrati ska råda. Vidare betraktas högskolorna som företag där det ska finnas hierarkier och klara ansvarslinjer, professionell ledning med organisations- strategier och målrelaterade resultatmått. De agerar på en marknad som kräver säljstrategier och profilering. Enligt en studie från () finns det en stor samstämmighet bland landets högskolerektorer och student- representanter att högskolesektorn kommer att bli allt mer diversi- fierad och internationell. Valmöjligheterna för studenterna kommer att öka och dessa blir allt mer rörliga och plockar de bästa kurserna från de bästa lärosätena58. Emellanåt kan kraven från de olika betraktelsesätten eller logikerna komma i konflikt. Ur ett it-per- spektiv så för dessa tre logiker med sig olika behov och ställer olika krav på digitalisering. Den högre utbildningens utmaningar ställer stora krav på strategisk ledning. I en delrapport till en utvärdering av svensk it-politik som gjordes 2003 av , konstateras att det saknas empiriska data kring it och it-användning vid svenska universitet och högskolor59. Då fanns inte it med som en integrerad del av lärosätenas planer och strategier, i stället var det enskilda projekt som satte dagordningen. Vidare konstaterades att rådande incitamentsstrukturer inte premierade en högskolepedagogik som integrerade it. Denna karakteristik tycks till stor del fortfarande gälla. bör det också framhållas att andelen distansstudenter fram till ökat och att ett antal utbildningar, framför allt pro- fessionsutbildningar som farmaceututbildningen i , studie- 58Josefson (2012): Samtal med högskolerektorer och studenter om framtiden . 59Hylén och (2003): IT vid universitet och högskolor. Delrapport till ITPS utvärdering av den svenska IT-politiken. och yrkesvägledarutbildning i eller uppdragsutbild- ningen för lärare och skolledare i bland annat från , utvecklat avancerade former för distansundervisning med goda resultat. Men fortfarande saknas det samlad information och överblick över it-utvecklingen i det svenska högskoleväsendet. Det finns ingen myndighet eller annan instans som har till uppgift att samla sådan information vilket gör att endast en fragmentarisk och ofullständig bild av it-situationen kan tecknas här. Som underlag för strategiska beslut om svensk högskolas utveckling är detta otillfredsställande. 5.7.1MOOC:s och andra distansstudier Informationstekniken påverkar den högre utbildningen i många avseenden. Undervisning som helt eller delvis baseras på internet ökar möjligheterna till distansstudier. För individen innebär det ett ökat utbildningsutbud som det ur lärosätenas perspektiv ökar konkurrensen om studenter, både inom landet och inter- nationellt. Ser man till traditionella distanskurser i så var det totala antalet distansstudenter omkring 83 000, eller . Bland distansstudenterna kombinerade var femte studier på distans med studier på campus, men majoriteten läste enbart på distans. var det av alla studenter i högskolan som läste enbart på distans. hade denna andel vuxit till nästan det dubbla, . Den kraftiga utbyggnaden av distansutbildningen stöddes initialt med extra resurser. Antalet distansutbildningar ökar inte längre och har antalet distansstudenter minskat. En genomlysning av distansutbildningarna vid Linnéuniversitetet 201260 visar dock att det statistiska underlaget sannolikt innehåller felkällor. Definitioner av vad som anses vara en distanskurs tycks variera både inom läro- sätena och mellan dem. Den statistik som redovisas bör därför tolkas med försiktighet. En enkätundersökning från () 2012 visar att de flesta som läser högskolekurser på distans vid svenska 60 Creelman och (2012): Genomlysning av distansverksamhet vid Linnéuniversitetet. lärosäten var nöjda med sin kurs61. Det var av distans- studenterna som var nöjda med kursen som helhet. Bland campus- studenterna var nöjda. Eftersom det var en större andel distansstudenter än campusstudenter som inte slutförde kursen så var det vanligare att distansstudenter inte kunde ta ställning till hur nöjda eller missnöjda de var med kursen. Om man ser till de studenter som slutförde kursen så var av distansstudenterna och av campusstudenterna nöjda med kursen som helhet. Svars- mönstret är detsamma för hela rapporten. till hela gruppen så är distansstudenterna något mindre nöjda än campusstudenterna och en något lägre andel skulle valt samma kurs och studieform igen om man fått välja om. Men om man ser till den grupp som slutfört sina studier på distans respektive på campus så är distans- studenterna något mer nöjda än campusstudenterna. Av undersök- ningen framgår också att det är vanligast att studera på helt nät- baserade kurser, det vill säga utan inslag av träffar på campus. Den typiske distansstudenten skiljer sig från den typiske studenten på campus62. Nära hälften av distansstudenterna har en högskoleexamen . De läser betydligt oftare fristående kurser medan campusstudenten vanligen läser en programutbild- ning. Distansstudierna bedrivs oftast på deltid medan campus- studenterna vanligen är heltidsstuderande. Det är vanligare för kvinnor att läsa på distans än för män. I samtliga dessa avseenden är skill- naderna mellan distansstudenter och campusstudenter desamma som . Den senaste trenden inom distansutbildning är men redan mycket omdiskuterad. Den kallas Online Courses, eller MOOC:s. Begreppet avser kurser som ges helt gratis på distans och som erbjuds personer från hela världen. Kurserna har inga formella krav på förkunskaper utan vem som helst kan anmäla sig för att delta. Högprofilerade amerikanska universitet lockar över 100 000 studenter till vissa av sina kurser. Den som slutför kursen får vanligen enbart ett intyg på genomgången kurs, men inte ett fullvärdigt betyg. Betyg kan ofta fås mot en avgift, vilket är ett sätt för att täcka delar av kurskostnaden. 61SCB (2012): Distansutbildning på högskolan. Tema: Utbildning. Temarapport 2012:6, 2012. 62Studenter och examina på grundnivå och avancerad nivå 2011/12, Statistiskt meddelande UF 20 , och . Det som framför allt skiljer ut MOOC från olika typer av före- gångare är att så många studenter kan delta interaktivt. Exempel på tidigare masskurser på distans är olika tv-sända utbildningsprogram som till exempel och använt i stor skala. Fria kurser på nätet är inte heller en nyhet. I har vem som helst kunnat läsa sommarkurser i matematik för att förbereda sig för högskolestudier på ingenjörsprogrammen eller likande studier. Men kombinationen av massutbildning och interaktivitet är något nytt som MOOC tillfört. Trots att MOOC:s snabbt blivit populära att arrangera så tycks ingen stabil affärsmodell ännu ha utvecklats. En inkomstkälla är att ta betalt av studenter som vill omvandla intyg på att de genomfört en kurs till ett giltigt betyg. Den mest lönsamma verksam- heten tycks vara att ta ut licensavgifter från andra universitet för att de använder kurser och material som man utvecklat. Så börjar nu nordamerikanska högskolor med lägre status att ersätta en del egna introduktionskurser med kurser ledda av kända namn från uni- versitet med högre renommé. Flera europeiska länder har redan initierat statliga utredningar och andra policyinriktade studier av MOOC-fenomenet. Det norska MOOC-utvalget kom med sin första del- rapport och kommer att lägga fram en slutrapport . Vidare har den norska regeringen fördelat 10 miljoner NOK i stats- budgeten för att utveckla MOOC för kompetensutveck- ling för matematiklärare. Det brittiska , Innovation and Skills har tagit fram en litteraturöversikt om MOOC som omfattar över hundra titlar64. MOOC är ett fenomen som ännu är i sin linda och sannolikt kommer att utvecklas i olika riktningar. Det är inte en företeelse som bara är intressant för hög- skolan. Den rymmer en stor potential för både skolan och det livs- långa lärandet. I initiativ Opening Up Educa- tion65 lyfts MOOC och öppna digitala lärresurser fram som väsentliga delar för att möjliggöra att alla individer kan lära, var som helst, när som helst, med vilket verktyg som helst och med stöd av vem som helst. 63Kjeldstad, B med flera (2013): Tid for MOOC. MOOC-utvalgets delrapport, 13 desember 2013. 64Haggard, S. et al (2013): The Maturing of the MOOC. Open Online Courses and Other Forms of Online Learning. Paper 2013, . 65http://ec.europa.eu/education/news/doc/openingcom_en.pdf Bedömningarna av MOOC:s betydelse för framtiden varierar stort. Vissa tror att högprofilerade universitet, vanligen från det anglosaxiska språkområdet, kommer att dominera högskolesektorn och göra svenska universitet obsoleta. Andra menar att företeelsen bara kommer att ha en marginell betydelse. Tidskriften är att MOOC:s inte kommer att medföra att universitetsexamina försvinner helt, men de kommer att förändra den högre utbildningen i grunden66. Tydligt är att den inter- nationella konkurrensen drabbar olika discipliner i varierande grad. Ämnen eller utbildningar med en stark nationell prägel, som juridik och lärarutbildning där såväl kursinnehåll som läroböcker till största delen har en nationell utgångspunkt, kommer sannolikt påverkas mindre än ämnen som till sin natur är internationella som många tekniska och naturvetenskapliga utbildningar, medicin och moderna språk. En faktor som hämmar tillväxten av MOOC:s i är det ersättningssystem som finns inom högskolan. Enligt dagens ersättningssystem får lärosätena en stor del av sin finansiering som en följd av att studenter genomför sina studier och tar poäng. Man deltar i en MOOC utan att vara inskriven vid högskolan och utan att ta några formella poäng. Där- med måste svenska högskolor finansiera eventuella masskurser från befintliga anslag. Det som talar för att MOOC kommer att påverka svensk högskola är att fenomenet tydligt ökar möjligheten för utbildningsinstitutioner att konkurrera med god undervisning. har högskolor och universitet konkurrerat om studenter i huvudsak utifrån sitt rykte, vilket i sin tur ofta är baserat på forsk- ningsmeriter mer än undervisningsmeriter. En faktor som talar emot MOOC:s är att de inte kan erbjuda någon campus-upplevelse. Även om människor, framför allt , interagerar allt mer över internet till exempel via Skype eller sociala medier så framstår sannolikt fysisk interaktion på ett gemen- samt campus fortfarande som viktigt för de flesta. Därför är det intressant att följa exempel som försöker blanda tekniska och peda- gogiska landvinningar från MOOC med campusupplevelsen. En blandning av internetbaserad undervisning och undervisning på plats brukar kallas blended learning eller blandad undervisning. redovisade det amerikanska en litteraturstudie och metaanalys av tidigare forskning om nätbaserat lärande och klassrumsundervisning67. Av 99 studier som jämförde dessa undervisningsformer innehöll i det närmaste hälften effekt- mätningar. De flesta av studierna gällde högskolestudenter. Vid metaanalysen konstaterades att den blandade undervisningsformen gav bäst resultat, bättre än både ren klassrumsundervisning och ren online-undervisning. Forskare och lärare från och utvecklar tillsammans med några gymnasielärare i en modell som bygger på blandad undervisning i den form som brukar kallas flipped classroom. Lärarna filmar sina genomgångar och lägger ut på nätet så att studenterna kan gå igenom dessa hem- ifrån före lektionen.