sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — Därför lämnas ytterligare finansieringsförslag. Det föreslås att skadeförsäkringsföretagens skattemässiga avsättningar till säkerhetsreserv ska räntebeläggas, att avdragsrätten för räntekostnader på vissa efterställda lån i kredit- institut ska slopas samt att reglerna för räntebeläggning av periodi- seringsfonder ska ändras. Därutöver lämnas finansieringsförslag som är mer av engångskaraktär. Bland annat föreslås att kvarstående underskott innan den nya reformen träder i kraft redu- ceras till hälften. Kommittén lämnar vidare förslag på två förenklingsåtgärder. Det är ett förslag till mindre justeringar i reglerna om behandling av underskott vid ägarförändringar och ett förslag till reglering av tidpunkten för värdeöverföring i samband med koncernbidrag. Såväl huvudförslaget som det alternativa förslaget medför högre räntekostnader för företag med negativt finansnetto. Det rör sig emellertid inte om någon kraftig fördyring. Vid dagens låneränte- nivå på innebär huvudförslagets slopade avdrag för negativt finansnetto att räntekostnaderna efter skatt blir högre än med dagens skatteregler. Vid ett mer nor- malt räntekostnadsläge på blir räntekostnaden efter skatt högre än med dagens skatteregler. Förslagen innebär en omfördelning av bolagsskattebetalningarna inom näringslivet. Såväl huvudförslaget som det alternativa för- slaget innebär att högt belånade företag i allmänhet får betala mer i bolagsskatt än med dagens skatteregler. Företag som är lågt belånade får i allmänhet betala mindre i skatt än med dagens skatteregler. De föreslagna reglerna bedöms inte medföra någon större änd- ring av företagens administrativa kostnader. De bedöms medföra vissa ökade kostnader för och för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. Båda förslagen bedöms leda till ökad soliditet i företagen och en samhällsekonomiskt bättre sammansättning av näringslivets investe- ringar. bedöms detta leda till högre produktivitet och där- med högre löner och högre BNP. Kommittén föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft . lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 24 kap. 10 a–10 f §§ och 48 kap. 26 § ska upphöra att dels att rubrikerna närmast före 24 kap. 10 a, 10 b och 10 d §§ ska utgå, dels att 17 kap. 2 §, 18 kap. 7 §, 19 kap. 8 och 9 §§, 20 kap. 11 §, 24 kap. 1 §, 35 kap. 3 §, 39 kap. 1 §, 40 kap. 16 a §, 48 kap. 27 §, och 50 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya kapitel, 24 a kap. och 29 a kap., sex nya paragrafer, 24 kap. 10 a §, 39 kap. 8 a och 32–35 §§, samt närmast före 24 kap. 10 a § och 39 kap. 32 § nya rubriker av följande lydelse. Med anskaffningsvärde, netto- Med anskaffningsvärde, netto- 1 Lagen omtryckt 2008:803. av 24 kap. 10 a–10 f §§ 48 kap. 26 § 2011:1256. 2 Senaste lydelse 2010:1528. 9 § andra–fjärde eller i förekommande fall 4 kap. eller i förekommande fall 4 kap. 5 § lagen (1995:1559) om års- 5 § lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 4 kap. 4 § 4 § lagen (1995:1560) om års- lagen (1995:1560) om års- redovisning i försäkringsföretag. redovisning i försäkringsföretag, kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a § andra stycket årsredovisningslagen. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. tarier är utgiften för förvärvet om tarier är utgiften för förvärvet om de förvärvas genom köp, byte, de förvärvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på lik- egen tillverkning eller på lik- nande sätt, med undantag för förvärvas på annat sätt, anses finansiella kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. förvärvas på annat sätt, anses som anskaffningsvärde, med undantag för finansiella kost- nader som avses i 24 a kap. 4 §. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. 3 Senaste lydelse 2010:1528. Om en byggnad uppförs av den skattskyldige, är anskaff- ningsvärdet utgiften för att uppföra den. Om en byggnad uppförs av den skattskyldige, är anskaff- ningsvärdet utgiften för att uppföra den, med undantag för finansiella kostnader som avses i 24 a kap. 4 §. genom köp, byte eller på liknande genom köp, byte eller på liknande utgiften för förvärvet. undantag för finansiella kost- nader som avses i 24 a kap. 4 §. I 18 § finns bestämmelser om förvärv av byggnad genom arv, gåva m.m. markanläggning är den skatt- markanläggning är den skatt- skyldiges utgifter för att anskaffa skyldiges utgifter för att anskaffa eller förbättra anläggningen. eller förbättra anläggningen, med undantag för finansiella kost- nader som avses 24 a kap.4 §. Som anskaffningsvärde räknas också sådant värde av nyttjande- rättshavares förbättringsutgifter som enligt 19 kap. 29 § ska tas upp som intäkt för fastighetsägaren. I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpning i inkomstslaget näringsverksamhet av vissa bestämmelser i inkomstslaget kapital i 2 och 3 §§, –partiell fission i 3 a §, 4 Senaste lydelse 2012:757. –kapitalrabatt på optionslån i 4 §, –avdragsrätt för ränta på vinstandelslån i 5–10 §§, – begränsningar i avdrags- – avdrag för ränta rätten för ränta på vissa skulder i efterställda lån i 10 a §, 10 a–10 f §§, –avdrag för lämnad utdelning i 11 §, och –skattefria utdelningar i 12–22 §§. En bestämmelse om skattefrihet för utdelning från privat- bostadsföretag finns i 15 kap. 4 §. Bestämmelser om i vilken utsträckning ersättningar i form av livränta och liknande utbetalningar för avyttrade tillgångar räknas som ränta finns i 44 kap. 35 och 37–39 §§. Avdrag för ränta på vissa efterställda lån Räntekostnader hänförliga till kapitalinstrument och efterställda lån som omfattas av Europeiska Unionens förordning 575/2013 artikel 62 får inte dras av. Finansiella kostnader och finansiella intäkter i inkomstslaget näringsverksamhet I detta kapitel finns bestämmel- ser om begränsning i rätten till avdrag för finansiella kostnader. Bestämmelserna i detta kapitel gäller för juridiska personer, svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska per- soner. För svenska handelsbolag avses med beskattningsår i detta kapitel räkenskapsåret. Med finansiellt instrument avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a och 14 c §§ års- redovisningslagen (1995:1554). Det gäller oavsett om instru- mentet utgör lager eller kapital- tillgång. Med finansiellt instrument avses dock inte –andelar i skalbolag som avses i25 a kap. 9 §, – andelar som avses i 27 kap. 6 §, och – termin och option som är hänförliga till annat än finansi- ella kostnads- och intäktsposter. Med finansiell kostnad avses i detta kapitel en –ränta och annan, direkt eller indirekt, kostnad för en kredit, –förlust vid avyttring och ned- skrivning av finansiellt instrument, och –utdelning som får dras av. Med finansiell kostnad avses – kostnad för kredit eller köp och försäljning av ett finansiellt instrument till den del kostnaden utgör betalning för en annan tjänst än som avses i 3 kap. 9 § mervärdesskattelagen (1994:200), – förlust på finansiellt instru- ment som avses i 25 a kap. 19 §, och – utdelning som avses i 39 kap. 22 §. En avsättning i balans- räkning, i andra fall än som avses i 28 kap. 3 § andra punkten, utgör inte en kredit enligt första stycket första strecksatsen. Det- samma gäller kredit på grund av köp av tillgångar eller tjänster i näringsverksamheten, om krediten lämnats på sedvanliga villkor. Med finansiell kostnad avses även det räntebelopp som ingår i en hyreskostnad, om inte annat anges i 7–9 §§. Det räntebelopp som ska användas är det som följer av hyresavtalet. Om räntebeloppet inte kan beräknas med ledning av upp- gifterna i hyresavtalet eller om det avviker från vad som skulle ha avtalats mellan sinsemellan oberoende näringsidkare ska statslåneräntan med tillägg av multiplicerat med den hyrda tillgångens marknads- värde vid beskattningsårets ingång användas. När hyresobjektet är en fastighet behöver 5 § inte tillämpas. Det gäller dock inte –när ett företag direkt eller indirekt har avyttrat en fastighet och det avyttrande företaget, eller ett koncernföretag till det före- taget, därefter ingått ett hyresavtal avseende en väsentlig del av samma fastighet, och –vid hyra av fastighet mellan två koncernföretag. i första stycket avses företag som ingår i samma koncern enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Om hyresavtalets löptid inte överstiger behöver 5 § inte tillämpas. Om det finns ett samband mellan flera på varandra följande hyresavtal ska avtalets längd bedömas med hänsyn till samtliga avtal. Första stycket gäller inte vid hyra mellan två koncernföretag. avses det- samma som anges i 7 § andra stycket. Om företagets sammanlagda hyreskostnader under beskattnings- året inte överstiger behöver 5 § inte tillämpas. Om företaget ingår i en koncern ska hela koncernens hyres- Undantaget gäller dock inte – hyreskostnader avseende fastighetshyra enligt 7 § första stycket första strecksatsen, och – hyra mellan två koncern- företag. Kostnader för fastighetshyra, för hyra mellan koncernföretag och för sådana hyresavtal som avses i 8 § ska inte ingå vid beräkningen. och koncern- företag i första och andra styckena avses detsamma som anges i 7 § andra stycket. Att en finansiell kostnad inte får räknas in i anskaffningsvärdet för en tillgång som ingår i närings- verksamhet framgår i fråga om – lagertillgångar i 17 kap. 2 §, – inventarier i 18 kap. 7 §, 9 §§, och intäkt av sådant slag som mot- svarar en finansiell kostnad. Som finansiell intäkt räknas även vinst vid avyttring av ford- ringar m.m. som avses i 25 a kap. 19 § och belopp som ska tas upp enligt 39 kap. 14 § första stycket 2 och 33 §. Med finansiell intäkt avses även det räntebelopp som ingår i en hyresintäkt. Vad som anges i 7 och 8 §§ gäller på motsvarande sätt för finansiella intäkter. Räntebeloppet ska beräknas på det sätt som anges i 6 §. Om andra stycket i nämnda paragraf ska tillämpas på en hyresintäkt ska enbart statslåneräntan användas. ella intäkter överstiger beskatt- ningsårets finansiella kostnader utgör mellanskillnaden ett posi- tivt finansnetto. Om i stället beskattningsårets finansiella kost- nader överstiger beskattningsårets finansiella intäkter utgör mellan- skillnaden ett negativt finansnetto. För juridiska personer som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag, är delägare i svenska handels- bolag och i utlandet delägar- beskattade juridiska personer ska finansnettot som belöper sig på andelen ingå i den juridiska personens finansnetto. Detta gäller endast om det delägda före- tagets räkenskapsår sammanfaller med den juridiska personens beskattningsår och andelen har ägts under den juridiska personens hela beskattningsår eller sedan det delägda företaget började bedriva näringsverksamhet av något slag. Ett företag som har ett positivt finansnetto enligt 13 § får högst med ett motsvarande belopp göra avdrag för ett outnyttjat negativt finansnetto hos ett annat företag under förutsättning att 1. båda företagen med avdrags- rätt kan lämna koncernbidrag till varandra, och 2. båda företagen redovisar avdraget öppet i inkomst- deklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarations- tidpunkt enligt skatteförfarande- lagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte något av före- tagens bokföringsskyldighet upphör. Utöver vad som anges i 14 § får ett negativt finansnetto inte dras av. 29 a kap. Finansieringsavdrag I detta kapitel finns bestäm- melser om finansieringsavdrag för juridiska personer. Beräkning av underlag för finansieringsavdrag Underlag för finansierings- avdrag beräknas genom att när- ingsverksamhetens intäktsposter minskas med kostnadsposterna och med sådant positivt finans- netto som belöper sig på andelar i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juri- diska personer om det ingår i den juridiska personens finansnetto enligt 24 a kap. 13 § andra stycket. Finansieringsavdrag ska göras av ett positivt underlag som beräknas enligt 2 §. Ett koncernbidrag från ett moderföretag till ett helägt dotter- företag eller från ett helägt dotterföretag till ett moderföretag ska dras av under förutsättning att 1.varken givaren eller mottagaren är ett privatbostadsföretag eller investmentföretag, 2.både givaren och mottagaren redovisar bidraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte givarens eller mottagarens bok- föringsskyldighet upphör, 3.dotterföretaget har varit helägt under givarens och mot- tagarens hela beskattningsår eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag, 4.mottagaren inte enligt ett skatteavtal ska anses ha hemvist i en utländsk stat utom i fall som avses i 2 a § andra meningen, 5 Senaste lydelse 2011:1256. 5.näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskatt- ning i på grund av ett skatteavtal, och 6.om bidraget lämnas från dotterföretaget till moderföretaget, utdelning under beskattningsåret från dotterföretaget inte ska tas upp hos moderföretaget. 5.näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskatt- ning i på grund av ett skatteavtal, 6.om bidraget lämnas från dotterföretaget till moder- företaget, utdelning under beskattningsåret från dotter- företaget inte ska tas upp hos moderföretaget, och 7.värden motsvarande bidraget förs över från givaren till mottagaren (värdeöverföring) senast den dag då inkomstdeklarationen för beskatt- 32 kap. 2 § (2011:1244). Om anstånd med att lämna deklarationen har beviljats med stöd av 36 kap. 4 § samma lag ska värdeöverföringen ske senast den dag som anstånd har beviljats till. I detta kapitel finns bestämmelser om –försäkringsföretag i 2–13 §§, –utländska tjänstepensionsinstitut i 13 a–13 f §§, –investmentföretag i 14–19 §§, –kooperativa föreningar i 21–24 §§, –privatbostadsföretag i 25–27 §§, –sambruksföreningar i 28 §, – samfälligheter i 29 §, och – samfälligheter i 29 §, – sparbanker och Sparbanker- – sparbanker och Sparbanker- nas säkerhetskassa i 30 och 31 §§. nas säkerhetskassa i 30 och 31 §§, – finansiella företag i 32–35 §§. 6 Senaste lydelse 2011:1271. Ett skadeförsäkringsföretag som har gjort avsättning till säkerhets- reserv ska ta upp en schablonintäkt. Intäkten ska beräknas till summan av avsättning till säker- hetsreserv som den juridiska per- sonen har vid beskattningsårets ingång multiplicerad med stats- låneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska schablonintäkten justeras i mot- svarande mån. ett belopp som motsvarar 0,24 pro- cent av ett underlag som beräknas enligt 34 §. Med finansiella företag avses kreditinstitut och utländska kredit- institut enligt 1 kap. 5 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Utländska kreditinstitut som bedriver verksamhet i bedöms bara med hänsyn till den verksamhet som institutet bedriver från fast driftställe här. Underlaget är summan av det finansiella företagets skulder och avsättningar utom obeskattade reserver vid räkenskapsårets utgång enligt fastställd balans- räkning, med de justeringar som följer av andra och tredje styckena samt 35 §. Ett finansiellt företag som ingår i en koncern enligt års- redovisningslagen (1995:1554) ska minska underlaget med skulder till andra finansiella före- tag i koncernen. Underlaget ska minskas med efterställda skuldförbindelser som får ingå i kapitalbasen enligt lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar. omfattat en längre eller än , ska underlaget justeras proportionellt i förhållande till räkenskapsårets längd. eller delvis har skett genom ett eller delvis har skett genom ett kapitaltillskott och det är uppen- bart att förvärvaren genom kapi- förvärvet enligt 15 § första stycket taltillskottet har fått en tillgång av bestämmas till ett belopp som verkligt och särskilt värde som motsvarar det lägsta av den faktiska utgiften och verkligt och 7 Senaste lydelse 2009:1453. I fråga om kapitalförluster på andra tillgångar än sådana som avses i 24 a kap. 3 § som upp- kommer i svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och för vilka avdrag ska göras tillämpas 19– 21, 23 och 24 §§, om inte något annat anges i andra stycket.43 SOU 2014:40 Författningsförslag för huvudförslaget utgiften enligt 15 § första stycket särskilt värde på tillgångarna i inte minskas med kapital- företaget som belöper sig på förvärvarens andel efter ägar- av värdet på tillgångarna i före- taget ska själva kapitaltillskottet inte räknas med. Vid bedömningen enligt första stycket ska hänsyn inte tas till tillgångar som underskottsföretaget kan antas ha förvärvat i samråd med den nya ägaren. Vid tillämpningen av andra stycket likställs en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag med underskottsföretaget om de både före och efter ägarförändringen ingick i samma koncern. I fråga om kapitalförluster som uppkommer i svenska handels- bolag eller i utlandet delägar- beskattade juridiska personer och för vilka avdrag ska göras tillämpas 19–21, 23 och 24 §§, om inte något annat anges i andra stycket. Om den som ska göra avdrag enligt första stycket är ett sådant företag som anges i 24 kap. 13 § 1–5 och avdraget avser förlust på delägarrätter ska av kapitalförlusten dras av. För- lusten får dras av bara mot kapitalvinster på delägarrätter. 8 Senaste lydelse 2011:1510. Kapitalförluster för vilka avdrag ska göras på sådana delägar- rätter och fordringsrätter vars innehav betingas av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå handelsbolaget nära, ska dock alltid dras av i sin helhet. 5 §9 Anskaffningsutgiften ska ökas med – den skattskyldiges tillskott till bolaget, – belopp som tagits upp som – belopp som tagits upp som den skattskyldiges andel av den skattskyldiges andel av bolagets inkomster till den del inkomsten inte har minskats med avdrag för sådant negativt finans- netto enligt 24 a kap. som inte har fått dras av, –av avdrag för avsättning till expansionsfond enligt –av expansionsfond som förs över från andel i handelsbolag till enskild näringsverksamhet enligt 34 kap. 22 §, och –det belopp som framgår vid en tillämpning av bestämmelserna om överlåtelse av privata tillgångar till underpris i 53 kap. 5 §. Anskaffningsutgiften ska minskas med –den skattskyldiges uttag ur bolaget, –belopp som dragits av som den skattskyldiges andel av bolagets underskott, –negativt fördelningsbelopp till den del räntefördelningen minskat ett underskott i inkomstslaget näringsverksamhet, –av återförda avdrag för avsättning till expansions- fond enligt 34 kap., och –av expansionsfond som förs över från enskild näringsverksamhet till andel i handelsbolag enligt 34 kap. 19 §. Denna lag träder i kraft . Om inte annat följer av punkterna 2–10 tillämpas de nya bestämmelserna första gången för beskattningsår som påbörjas efter . 9 Senaste lydelse 2012:757. För beskattningsår som påbörjats tidigare gäller fortfarande äldre bestämmelser om inte annat följer av punkterna 2–10. 2.För svenska handelsbolag ska de nya bestämmelserna tillämpas första gången för handelsbolagets räkenskapsår som börjar efter om inte annat följer av punkterna 3–10. För räkenskapsår som påbörjats tidigare gäller fortfarande äldre bestämmelser om inte annat följer av punkterna 3–10. 3.Ett svenskt handelsbolag får till och med vara överlåtare i en underprisöverlåtelse enligt 23 kap. För en sådan underprisöverlåtelse gäller utöver bestämmelserna i 23 kap. följande villkor. – Förvärvaren ska vara ett företag. – Handelsbolagets hela näringsverksamhet ska överlåtas. – Andelarna i det förvärvande företaget ska i motsvarande proportioner innehas av de personer som innehar andelarna i det överlåtande handelsbolaget. 4.Bestämmelsen i 24 a kap. 15 § om att ett negativt finansnetto inte får dras av tillämpas på finansiella kostnader som belöper sig efter för företag som lagt om räkenskapsåret efter men före . 5.Vid tillämpningen av 29 a kap. 2 § ska intäktsposterna även minskas med överskott som belöper sig på andel i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som har räkenskapsår som har påbörjats före det första beskattningsåret som börjar efter för den juridiska personen. 6.Vid tillämpningen av 30 kap. ska periodiseringsfonder som avsatts före återföras av det avsatta beloppet om återföringen görs efter . 7.Skadeförsäkringsföretag ska det beskattningsår som påbörjas efter , som en särskild övergångspost, ta upp skillnaden mellan av avsättning till säkerhetsreserv det beskattningsår som avslutats före och avsättningen. ska tas upp till beskattning med minst en sjättedel . Om beskattningsåret är längre eller kortare än ett kalenderår ska den återförda posten justeras i motsvarande mån. 8.Företag med beskattningsår som påbörjats före men avslutas efter får vid tillämpningen av 35 kap. under det beskattningsåret bara göra avdrag med högst för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som påbörjas efter . 9.För ett företags första beskattningsår som påbörjas efter ska vid tillämpningen av 40 kap. kvarstående underskott endast anses uppgå till av det underskott som fanns . 10.Bestämmelserna i 40 kap. 16 a § tillämpas på förvärv som görs efter . lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 33 kap. 6 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer med fast driftställe i ska till ledning för delägarnas beskattning lämna särskilda uppgifter om 1.näringsverksamheten enligt 31 kap. 2 och 3 §§, 2.varje delägares andel av bolagets eller den juridiska personens inkomst av varje inkomstslag och näringsverksamhet, 3.varje delägares andel eller lott i bolaget eller den juridiska personen, 4.skalbolag enligt 31 kap. 14 §, och 5.prissättningsbesked enligt 31 kap. 34 §. Om ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person med fast driftställe i har avyttrat en fastighet och kapitalvinsten inte kan beräknas på grund av att den är beroende av någon händelse , ska bolaget eller den juridiska personen lämna uppgift om detta. Ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juri- disk person med fast driftställe i ska lämna uppgift om sådant positivt och negativt finans- 13 § första stycket belöper sig på delägarens andel. Tredje stycket gäller inte om delägaren är ett dödsbo, ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person med fast driftställe i . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på uppgifter som avser beskattningsår som påbörjas efter . lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs att det i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande lydelse. Nedsättning av statlig inkomstskatt på vissa inkomster 1 § som ska ta upp ett belopp enligt 39 kap. 33 § inkomstskattelagen (1999:1229) har rätt att genom avräkning av utländsk skatt få nedsättning av statlig inkomstskatt enligt detta kapitel. Om inte annat följer av 3 §, ska avräkning ske av utländsk skatt som under kalenderåret närmast före beskattningsåret har betalats av en sådan utländsk juridisk person som enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554) ingår i samma koncern som det finansiella företaget och som skulle ha tagit upp ett belopp enligt 39 kap. 33 § inkomstskattelagen om verksamheten bedrivits här i landet.