sou · H2B371 · 2014-10-17 00:00:00 — För att försöka få en så heltäckande bild som möjligt ingick även att bedöma utbredningen av brott i nära relationer, liksom karaktären på dessa brott, genom att jämföra resultaten i det nya frågeavsnittet med andra datakällor. Frågeavsnittet togs fram i samarbete med en extern forskare vid . En extern referensgrupp var också kopplad till arbetet. Avsnittet expertgranskades av , som också utförde ett kognitivt test. Frågorna om våldsutsatthet ställ- des i samband med den ordinarie datainsamlingen till NTU. I denna ingår ett slumpmässigt urval av 20 000 personer, och bort- fallet uppgick denna omgång till . I rapporten redogörs för undersökningens bortfall och tillförlitlighet. Totalt uppger av befolkningen att de utsattes för brott i en nära relation . Andelen kvinnor som utsattes för brott i en nära relation var i princip jämnstor med andelen utsatta män. Även när man studerar psykiskt våld och fysiskt våld separat visar sig utsattheten vara jämnt fördelad mellan könen; av kvinnorna och av männen utsat- tes för psykiskt våld, medan av kvinnorna och 2,0 pro- cent av männen utsattes för fysiskt våld. Även om utsattheten verkar vara jämnt fördelad mellan kvinnor och män, är det vanligare att kvinnor utsätts för grövre våld och har betydligt större behov av hjälp och stödinsatser, och då framför allt sjukvård. Kvinnor uppger också i högre utsträckning att de blivit utsatta för återkommande psykiskt våld. Få polisanmäler eller uppsöker stödverksamhet Bland de personer som blev utsatta uppgav att de haft någon form av kontakt med polisen. Av dessa uppgav drygt hälften () att de också hade gjort en polisanmälan. Omräknat till samtliga personer som blev utsatta för brott i en nära relation innebär det att uppger att de har polisanmält händelsen eller någon av händelserna. Det är också få som uppsöker någon form av stödverksamhet. av kvinnorna och av männen har exempelvis haft någon form av kontakt med sjukvården. Andelen kvinnor och män som inte upplever att de fått den hjälp och det stöd de hade behövt upp- går till . Frågeavsnittet om brott i nära relationer är konstruerat för att kunna upprepas, och det ger därför en unik möjlighet att följa utsattheten . Undersökningen är dock kostsam att genom- föra och ryms inte resursmässigt inom Brås ordinarie verksamhet. Brå ställer sig dock positiv till nya uppdrag inom området. Åtgärder mot sexuellt våld uppdrag att genomföra insatser för att förebygga och motverka sexuell exploatering av unga har haft i uppdrag att förebygga sexuell exploatering och exponering av unga via internet. Inom ramen för det uppdraget togs rapporten mig – unga om sex och internet samt metodmaterialet Ses offline? Det ursprungliga uppdraget slutredovisades med rapporten jag dör – vem la upp bilden? Därefter gav regeringen myndigheten ett förnyat uppdrag att under 2011‒2013 fortsätta med utbildningsinsatser i syfte att förebygga sexuell exploatering av unga via internet. verksamhet har redovisats i samband med Ungdomsstyrel- sens årsredovisningar. Målgruppen för utbildningarna var personal som har en sam- ordnande och utvecklande roll för skola, fritid, socialtjänst och andra relevanta kommunala verksamheter. valde att också bjuda in representanter från elevhälsan, kuratorer, barn- morskor på ungdomsmottagningarna, familjeterapeuter, tjänstemän från kommunerna samt ideella verksamheter. har arbetat med såväl nationella utbildningar som med skräddarsydda utbildningar till olika aktörer (i likhet med utbildningsinsatserna kring att giftas mot sin vilja – se ovan). Den nationella utbildningen, som gav 7,5 högskolepoäng, genomfördes , och varje utbildningsomgång varade . Utbildningen genomfördes i samarbete med vid . Föreläs- ningarna belyste bland annat ungas nätanvändning, unga och sexualitet, lagstiftningen på området, genusperspektiv och olika metodmaterial. Kursen behandlade därutöver olika metoder i före- byggande arbete, och deltagarna diskuterade förhållningssätt inom olika professioners yrkesutövande. Utbildningen har blivit en del av universitets ordinarie utbud av distansutbildningar. arrangerades också åtta skräddarsydda utbildningar. Dessa kursers innehåll fokuserade speciellt på de enskilda aktörernas kunskaper och möjligheter att arbeta med målgruppen. Vid varje utbildningstillfälle deltog omkring 35 personer. Utbild- ningen uppfattades bland deltagarna som användbar i deras arbete, och i utvärderingen av kursens innehåll och användbarhet hade av deltagarna givit betyget 3–5 på en femgradig skala. Utöver ovannämnda utbildningar medverkade Ungdoms- styrelsen i åtta externa föreläsningar . Dessa föreläsningar hade en mer lokal prägel. Man medverkade även vid nio större konferenser och mässor. I samband med dessa har myndigheten bland annat delat ut ovannämnda metodmaterial. Metodmaterialet har tryckts i cirka 30 000 exemplar och också spridits till skolor över hela landet. bedömer att man har nått ut till sina målgrupper med materialet. uppdrag att genomföra insatser mot kränkningar, trakasserier och hot via internet fick i uppdrag att genomföra insatser mot kränkningar, trakasserier och hot via nätet. Inom ramen för uppdraget skulle man sammanställa och sprida information om lagstiftning och om vart ungdomar kan vända sig om de blivit utsatta. skulle även komplettera befintligt metod- material som tidigare tagits fram inom uppdraget att förebygga sexuell exploatering via internet. Uppdraget har resulterat i ett nytt kapitel i Ses offline?, i filmer och i en bok om näthat riktad till skolelever på högstadiet och i gymnasiet. Det kommer även att finnas en hand- ledning för lärare som kan användas i diskussioner med eleverna om hot, kränkningar och trakasserier på nätet. Inom ramen för uppdraget har man samarbetat med en rad externa aktörer. gav bland annat två forskare från vid universitet i att undersöka om nätkränkningar är ett specifikt beteende och mer vanligt förekommande bland unga. har även samarbetat med i deras uppdrag att genomföra hate speech movement (se nedan). anordnade man tillsammans med RFSL konferensen motivet är hat för dem som arbetar inom bland annat socialtjänst, skola, fritidsverksamhet, polis, sjukvård och stödjande verksamhet. konstaterar att de nått många aktörer och att deras kunskap, metoder och utbildningar i ämnet har varit efter- frågade. De anser att kunskapsnivån hos vuxna och yrkesverk- samma har höjts som uppdraget pågått. På konferensen som man ordnade tillsammans med RFSL deltog cirka 500 perso- ner. Konferensen utvärderades, och de flesta svarande ansåg att kunskapen de fått var användbar i deras arbete; av de svarande angav betygen 3–5 (på en skala mellan 1 och 5 och med en svarsfrekvens om ). konstaterar dock själva att svarsfrekvensen är så pass låg att man endast kan uttala sig om tendenser. betonar att frågor om dels bemötande av unga som är nyfikna på olika typer av relationer på nätet, dels om före- byggande metoder för att motverka sexuell exploatering ökar. menar att behoven bland dem som mår dåligt, som säljer sex och utsätter sig för risker eller som utvecklar ett självskadebeteende genom sex behöver identifieras och att det fortfarande finns mycket att göra i detta arbete. Myndigheten har genom uppdragen byggt upp kompetens och kontakter som är viktiga i det fortsatta arbetet med att förebygga sexuell utsatthet på internet bland unga. : uppdraget att genomföra kampanj No Hate Speech Movement i har i uppdrag att genomföra kampanj No Hate Speech Movement i . Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår att samordna nationella aktiviteter inom ramen för kampanjen. Syftet är bland annat att höja kunskapen om främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet. Kampanjen ska genomföras i enlighet med de riktlinjer som presenterats av . I arbetet ingår bland annat att inrätta en nationell styrgrupp. Utöver detta ska man också skapa ett nätverk med relevanta aktörer inom såväl den offentliga som den privata sektorn och inom det civila samhället. Syftet med nätverket är att skapa förutsättningar för ett fortsatt arbete mot hot, trakasserier och kränkningar på internet som har sin grund i främlingsfientlighet, sexism eller liknande former av intolerans. Av den dokumentation som Brå har fått ta del av framgår att en rad aktiviteter pågår som en del i arbetet. Olika poddar, utbild- ningar och metodmaterial har tagits fram och återfinns nu på myndighetens webbplats. En av målsättningarna är också att allt som skapas ska ha en digital förankring, det vill säga man ska aldrig behöva vara på plats för att ta del av kampajens budskap, före- läsningar och seminarier. nämner tre utmaningar i arbetet: det är ett svårt ämne, målgruppen är stor (alla ungdomar i ) och budgeten är begränsad. Trots detta har man som målsättning att skapa en så bra grund som möjligt för budskapet. uppdrag om utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i rättsprocessen (BrOM) har haft i uppdrag att skapa ett utbildningsprogram i syfte att ge ökad kunskap om dem som utsatts för sexualbrott och förbättra bemötandet av dem genom hela rättsprocessen. Särskilt fokus har lagts på bemötande av barn och unga. Uppdraget delredovisades och slutredo- visades . Slutredovisningen omfattar också en utvärde- ring av utbildningens innehåll. För att genomföra uppdraget gjorde BrOM inledningsvis en bedömning av utbildningsbehoven. Bedömningen utgick från en tidi- gare kartläggning om vad som gjorts på området (främst rör detta utbildningsinsatser) inom länsstyrelserna, , domstolar och . I kartläggningen konstateras att kunskap om bemötande av sexualbrottsoffer ofta ingår som delmoment i andra kurser men att det finns ett behov av både fördjupning och fokusering på bemötandet av unga sexualbrottsoffer utifrån utsatthet och behov. Utbildningsprogramet bedömdes även behöva inkludera kunskap om hur utsatta kan uppfatta sina kontakter med rättsväsendet. I planeringen och genomförandet av uppdraget samverkade man med en rad andra myndigheter, såsom , Åklagar- myndigheten, , och Nationellt centrum för kvinnofrid. har genomfört 11 utbildningar i internatform . Vid varje utbildning, som omfattade både föreläsningar och diskussionsseminarier, deltog 20 till 40 deltagare från polisen, domstolarna, åklagarkamrarna och advokater. Totalt har 301 personer utbildats. Som underlag till diskussionsseminarierna har framställt 10 kortfilmer med olika öppna bemötandesituationer. Filmerna har använts som avstamp för dis- kussioner om rättsaktörernas bemötande och om objektivitet i för- hållande till empati. Materialet lanserades vidare under en avslutande utbildningsdag för ett 60-tal chefer inom rättsväsendet . Utbildningen utvärderades – ett i direkt anslutning till internatet och ett senare via en webbenkät. Svars- frekvensen på den senare var . Internatutbildningen har överlag fått positiva omdömen, särskilt har man uppskattat att få utbyta erfarenheter med andra yrkeskategorier. De synpunkter som lämnades om innehåll med mera har beaktats i de följande internat- utbildningarna. Filmerna har fungerat mycket bra som utgångs- punkt för diskussion om bemötandefrågor. Diskussioner som annars lätt skulle kunna fokusera på mer praktiska frågor (bevis- säkring etc.) har genom filmerna kommit att handla om erfaren- heter av olika bemötandesituationer. vill förvalta programmet vidare har önskemål om att få fortsatta att för- valta utbildningsprogrammet och sprida filmerna tillsammans med en handledning. Myndighetens förhoppning är att materialet kan fungera som ett diskussionsunderlag och uppmuntra till fortsatta utbildningsinsatser för ett förbättrat bemötande av sexualbrotts- offer inom rättsväsendets myndigheter. medel till verksamhet som tar emot personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld beviljades och Sexualmedicin (CASM) vid utvecklingsmedel för att utveckla en hjälplinje mot sexuellt våld. Hjälplinjen ska förebygga sexuella övergrepp och också stödja anhöriga, personal- grupper, personer som utsatts för kränkande sexuella handlingar och personer som inte har probleminsikt. Delmålen för de beviljade utvecklingsmedlen var att etablera en hjälplinje mot sexuellt våld genom att utveckla befintlig telefon- och internetverksamhet i syfte att nå en större och bredare målgrupp än , dvs. personer, främst män, som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld och närstående till dessa samt vara rådgivningsinstans till yrkesgrupper som möter sexuell övergreppsproblematik kartlägga verksamheter dit personer med riskbeteende kan hänvisas i syfte att identifiera befintliga resurser och behov av kompetensutveckling för att skapa ett nationellt nätverk av vårdgivare utveckla evidensbaserad behandling för riskpersoner för sexuellt våld. Vidare skall effekten av telefonverksamheten utvärderas. Utveckling av hjälplinjen och internetverksamhet PrevenTells telefonsystem har utvecklats tillsammans med . Telefonen kan bemannas med upp till fem parallella linjer, och vid obemannade tillfällen har uppringaren möjlighet att lämna med- delande så att personalen kan ringa upp så fort det är möjligt. Sam- talet är kostnadsfritt och anonymt, inte heller syns PrevenTells telefonnummer på uppringarens telefonräkning. öppnade webbplatsen med information om Hjälplinjen och CASM:s verksamhet. Hjälplinjen bemannas av tio medarbetare med stor erfarenhet och utbildning i att möta människor med sexologiska problem och oönskad sexualitet. Utöver dessa finns det alltid en medicinskt ansvarig psykiatriker att tillgå för konsultation. All personal får extern handledning och har genomgått en special- inriktad utbildning. Man deltar också kontinuerligt i olika kompe- tens- och utvecklingsprogram. Intern och extern utbildning sker fortlöpande. Samtliga medarbetare på CASM har därtill utbildats av för it-brottslighet och gruppen som arbetar med barnpornografibrott. För att kvalitetssäkra samtalen finns det även handlingsplaner för suicidriskbedömning och för hur personer som utsatts för våld ska hanteras. Utan att kopplas till personuppgifter registreras och dokumenteras varje samtal i en digital programvara, FAR, för forskning, analys och rapport. Kartläggningen av befintliga resurser i landet I enlighet med regeringsbeslutets andra delmål utfördes en kart- läggning av verksamheter i landet som har i uppdrag att arbeta med personer som tillhör PrevenTells målgrupp. Enligt kartläggningen finns det elva vårdenheter i landet som är specialiserade på att bedöma och behandla sexuella avvikelser och/eller hypersexuell störning (två inom vuxenpsykiatrin, två inom rättspsykiatrin, tre inom barn- och ungdomspsykiatrin, en inom beroendevården, en inom habiliteringen samt två inom somatisk vård). Utöver dessa finns tio verksamheter där enskilda medarbetare kan behandla mål- grupperna. Alla verksamheter utom två är lokaliserade till södra delen av landet. För att sprida information om hjälplinjen har man gjort direkt- utskick till vårdgivare, och hemsidan har sökmotoroptimerats. Vidare har reklamprodukter avsedda för vårdgivare och andra aktö- rer som kommer i kontakt med målgruppen tagits fram, tillsam- mans med material som vänder sig direkt till personer i riskzon för oönskat sexuellt beteende. Cirka 1 000 informationsbroschyrer och 1 300 telefonkort har delats ut till olika verksamheter, aktörer och organisationer. riktades marknadsföringen mer mot allmänheten genom webbaserade lösningar. Flera organisationer och myndigheter har också bidragit till att förmedla information om PrevenTell, inte minst genom länkning till artiklar i media. Man har även genomfört andra utåtriktade aktiviteter, exempelvis inter- vjuer, radio- och tv-rapporteringar, artiklar i tidningar och i sociala medier. Projektet med en nationell hjälptelefonlinje invigdes officiellt , och har haft drygt 400 unika besökare . I genomsnitt tar PrevenTell emot fyra till fem samtal . En majoritet av dem som ringer tillhör den primära målgruppen, varav en fjärdedel en eller har ringt för att söka stöd eller hänvisas till behandling. Närstående och anhöriga utgör drygt en femtedel av de ringande. Det är mindre vanligt att vårdgivare, myndigheter eller organisationer söker kontakt med PrevenTell. CASM föreslår att ett professionellt, nationellt nätverk skapas så att de erfarenheter som byggts upp kan omsättas till ett nationellt arbete för att utveckla hjälptelefonen och vårdverksamheterna samt fortsätta utvecklingen av evidensbaserade behandlingsmetoder. CASM bedömer att det krävs en nationell strategi som omfattar ett långsiktigt arbete för att förebygga sexuella övergrepp och sexuellt våld bland dem som befinner sig i riskzonen. En möjlighet att nå ut till fler uppges även vara att utveckla ett manualbaserat behandlingsprogram som kan administreras via internet utan hinder från de nuvarande geografiska begränsningarna. informationskampanj mot brott i nära relationer fick () i uppdrag att förnya en tidigare informationskampanj om brott i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Syftet var att uppmärksamma dessa typer av brott och uppmuntra att brotten anmäls. liksom vid det tidigare uppdraget, de som är utsatta för brott och de som bevittnar brott. En skillnad var dock att informationen nu också skulle anpassas till unga, personer utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, personer med funktionsnedsättningar och personer med annat modersmål än svenska. Utöver dessa målgrupper riktades upp- draget även mot myndigheter, aktörer inom sjukvård och psykisk hälsa, lärare, ideella föreningar, journalister, andra opinionsbildare samt olika aktörer inom polisen. Vid sidan av informationskampanjen skulle polisen också fort- sätta att utveckla och kvalitetssäkra sitt arbete avseende hantering och utredning av dessa typer av brott inom ramen för ordinarie anslag. Polisens arbete för att anpassa informationskampanjen I samband med den föregående kampanjen togs en kommunika- tionsstrategi fram, och den användes även i detta uppdrag. I sam- verkan med andra aktörer anpassades den för att nå de grupper som inte omfattades i det tidigare uppdraget. Utöver samverkan har samtal med brottsutsatta, exempelvis djupintervjuer med unga som lever med hedersrelaterat våld och förtryck, genomförts för att få mer kunskap om vilka deras behov är. RPS arbetsgrupp har även samrått med olika parter för att testa det färdiga materialet. Utöver svenska (samt enklare svenska) och engelska översattes informationskampanjen till fem språk (arabiska, somaliska, polska, spanska och thailändska). Valet av språk styrdes av vilka som var de största grupperna som anlänt till . För att nå personer med annat modersmål än svenska har RPS genomfört 220 informationsträffar tillsammans med hemspråks- informatörer och i samarbete med mångkulturella samlingspunkter. RPS har också utvecklat ett stödmaterial för att nå unga. I sam- arbete med har exempelvis lektions- material tagits fram till webbplatsen . Det rör sig om interaktiva tecknade berättelser och filmer med olika teman som baseras på verkliga rättsfall, exempelvis partnervåld bland både heterosexuella och homosexuella. Till materialet hör lärarhandled- ningar och ett bildspel anpassat för personer med funktionsned- sättning. Polisen har också tagit fram en interaktiv lektion med handledning för att stärka lärares arbete med elever som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Utöver det ovannämnda har två webbsända seminarier kring våld i nära relationer och utsatthet tagits fram. Allt material som polisen producerat i uppdraget finns tillgängligt på Polisens hemsida. Kampanjens spridning och resultat Kampanjen spreds genom flera olika kanaler, exempelvis Polisens webbplats, sociala medier, tidningar, BVC, tampongförpackningar och radio. Polisen har dessutom bjudit in till samarbete med frivilligorga- nisationer som idrottsklubbar, trossamfund etc. för att via deras hem- sidor sprida budskapet. Syftet med flera av annonseringsplatserna var att nå de utsatta där förövare oftast inte ser budskapet. För att sprida information om både uppdraget och kampanjen har möten, riktade utskick och Polisens intranät använts som medel att informera medar- betare och chefer inom polisen. För att fortsatt att utveckla det interna informationsarbetet och förankra kampanjarbetet inom organisa- tionen skapades en referensgrupp bestående av informationschefer i polismyndigheterna i , , och . Polisen konstaterar att webbsidan har haft många besökare (drygt 90 000) och att den har många återbesök. Filmerna och , som även används som utbildningsmaterial, har tillsammans haft 859 000 visningar på sens Youtube-kanal. Versioner av filmerna som anpassats till personer med funktionsnedsättning har visats drygt 630 gånger. Brottsrummets filmer har totalt visats 10 300 gånger (). RPS har löpande låtit utvärdera informationskampanjen. Tre webb- enkätundersökningar har genomförts med över 2 000 respondenter. Utöver enkäten har RPS genomfört samtal och intervjuer med sam- verkansparter, pedagoger inom skolan och polisens kommunikatörer. RPS har även analyserat kampanjens spridning i polisens egna kanaler samt i köpta mediekanaler. Enligt Polisen har man genom kampanjen lyckats bredda bilden av vad som är brott i nära relationer – från det grova våldet till att innefatta alla typer av våld och verbala hot. Detta har lett till att fler har kunnat identifiera sig som utsatta eller vittnen. De som har sett kampanjen uppger i högre utsträckning att de har varit utsatta för våld än de som inte har sett den. Andelen som har angett att vissa beteenden är eller skulle vara brottsliga är också högre bland dem som har sett kampanjen, oavsett tidigare utsatthet. RPS förhoppning är att informationskampanjen ska bidra till att antalet anmälningar ökar på lång sikt. Deras erfarenheter från före- gående uppdrag är dock att anmälningarna inte ökade direkt i sam- band med kampanjen utan att de i stället ökat över en längre tids- period. RPS betonar utifrån detta vikten av att ta fram material som lever och är tillgängligt när den som är utsatt eller bevittnar brott behöver det. Utvärderingen visar också att Polisen har stora möjligheter att sprida information via egna kanaler. Man menar dock att kam- panjen skulle behövas spridas kontinuerligt och inte endast när ett regeringsuppdrag föreligger. För att arbeta med spridning av information via sociala medier, som visat sig vara en framgångs- faktor, krävs en speciell organisation och kompetens hos Polisen. Enligt redovisningen är detta något som Polisen måste ta hänsyn till i samband med att den nya polismyn- digheten byggs upp. Polisen menar att informationsarbetet borde ha involverat hela polisorganisationen och inte endast den centrala nivån. RPS konsta- terar även att det borde finnas möjlighet att bygga upp en stark kom- petens och förvaltning av kunskaper i den egna organisationen utifrån de lärdomar som gjorts inom uppdraget. För att möjliggöra detta behövs resurser i form av tid och personal. I de fall sådana priorite- ringar inte görs riskerar man att gå miste om nyttan av viktiga lärdo- mar, erfarenheter, kompetens och kontaktytor. Nationellt uppdrag att utveckla fick Nationellt () i uppdrag av regeringen att utveckla den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Syftet var dels att kvalitetssäkra det stöd som Kvinnofridslinjen ger till våldsutsatta kvinnor, dels att fler av dem som utsätts för hot, våld och/eller sexuella övergrepp skulle nås. Uppdraget löper –2014 och består av två delar. Den första delen är inriktad på tekniskt stöd för personalen i samband med telefonrådgivning, och i den andra delen utvecklas dokumenta- tionen av stödlinjens samtal. Marknadsföringen ska också intensifieras för att nå ut till fler stödsökande. Uppdraget i sin helhet ska slutredovisas . Utvecklingsarbetet startade då NCK gjorde en översyn av Kvinnofridslinjens it-resurser. Denna översyn låg till grund för regeringsuppdraget. Det nya datasystemet skapar bättre förutsättningar för att stödet ska bli enhetligt