sou · H2B348 · 2014-06-26 00:00:00 — Detsamma föreslogs gälla för utdrag från register som förs hos enligt lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom social- försäkringens administration om utdraget innehåller uppgifter för vilka sekretess gäller gentemot arbetsgivaren. Vid remitteringen av betänkandet framkom att ett flertal arbets- givarorganisationer och vissa myndigheter bedömde att det kan finnas behov för arbetsgivare att göra registerkontroll även i andra fall än de som är författningsreglerade. I belastningsregistret finns bland annat uppgift om påföljd för brott, beslut om påföljdseftergift och kontaktförbud. Registret förs av . För uppgifter i belastningsregistret gäller enligt 35 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) absolut sekretess. Enskilda har dock rätt att avgiftsfritt på begäran skriftligen få del av samtliga uppgifter om sig själva. Rätten till sådana utdrag har funnits . Den motsvarar numera i princip den generella rätten till information som föreskrivs i 26 § personuppgiftslagen (1998:204). är i första hand till för att bistå de brotts- bekämpande och rättsvårdande myndigheterna i deras kärnverk- samhet. Dessutom får, om det är särskilt föreskrivet, information från registret användas av polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplighetsprövning, tillståndsprövning eller annan pröv- ning som anges i en författning. Likaså får uppgifter i belastningsregistret i vissa fall hämtas in inför en anställning. Vissa myndigheter har därför genom lagstift- ning fått rätt att begära utdrag ur belastningsregistret. Detsamma gäller vissa privata arbetsgivare. Arbetsgivare är också i vissa fall skyldiga att ta del av särskilda utdrag ur belastningsregistret inför anställning. I dessa fall beställs utdragen av den arbetssökande. Det finns även bestämmelser om registerkontroll som på annat sätt påverkar möjligheten att få anställning inom en viss sektor. En rad yrken kräver någon form av auktorisation, godkännande eller regi- strering som förutsätter kontroll av utdrag ur belastningsregistret. Registerkontroll inför anställning sker också med stöd av säker- hetsskyddslagen (1996:627). Uppdraget att utreda informell registerkontroll Av vilka skäl begär arbetsgivare utan författningsstöd att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret? Enskilda begärde 2012 drygt 199 000 utdrag ur belastningsregistret med stöd av den bestämmelse som är avsedd att ge den enskilde inblick i vilka uppgifter om honom eller henne som förekommer i registret. var motsvarande siffra drygt 40 000. Enligt Riks- polisstyrelsens bedömning beror den ökade mängden utdrag på att arbetsgivare i allt större utsträckning utan författningsstöd begär att arbetssökande ska visa upp utdrag ur belastningsregistret. (Riks- polisstyrelsen, Framställning om en översyn av den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv i belastningsregistret, RÄS-442- 3960/04). Det står inte helt klart vad som ligger bakom den ökade mängd registerutdrag som enskilda begär om sig själva. Denna rätt finns för att den enskilde ska kunna kontrollera vilka uppgifter om honom eller henne som finns i belastningsregistret. Mycket talar dock för att det till stor del är fråga om utdrag som begärs inför anställning, dvs. en sorts informell registerkontroll utan författ- ningsstöd. Det är oklart varför arbetsgivare begär att arbetssökande ska visa upp sådana utdrag eller varför de avstår från informell registerkontroll. För att man ska kunna bedöma vad som krävs för att säkerställa rätt balans mellan arbetssökandes berättigade behov av skydd för sin personliga integritet och arbetsgivares berättigade behov av att kontrollera en arbetssökandes utdrag ur belastnings- register, krävs att ett underlag tas fram. kartlägga vilka skäl som ligger bakom arbetsgivares önskemål att kontrollera utdrag ur belastningsregistret, och ta reda på om registerkontroll förekommer mer frekvent inom vissa sektorer av arbetsmarknaden eller på arbetsplatser av viss storlek eller om andra särskilda faktorer påverkar benägenheten att kräva att den enskilde visar upp registerutdrag. Utanför uppdraget faller sådan registerkontroll som regleras i lag eller förordning. Vilken roll spelar utdrag från belastningsregistret i anställningsprocessen? Regelverken kring arbetslivsrelaterad registerkontroll ser olika ut. I de allra flesta fall vilar det avgörande beslutet om anställning av en arbetssökande på arbetsgivaren. Detta gäller oavsett vilken in- formation som finns i registerutdraget. Denna utgångspunkt har ansetts naturlig bl.a. för att värna den grundläggande arbetsrättsliga principen om arbetsgivares fria anställningsrätt. Dessutom anses det inte rimligt att enbart en uppgift i belastningsregistret auto- matiskt ska diskvalificera en person från att delta i samhällslivet genom en anställning. Vilken betydelse en sådan förekomst ska till- mätas bör i det enskilda fallet avgöras med hänsyn till såväl ända- målet med prövningen som brottsligheten. I forskning på området har det diskuterats i vilken utsträckning arbetsgivare får tillfälle att värdera innehållet i ett utdrag ur belast- ningsregistret. Det antas att arbetssökande som vet med sig att de förekommer i registret avstår från eller avslutar ett anställnings- förfarande när krav på utdrag ur belastningsregistret ställs (, in , 2012 s. 38). Om så skulle vara fallet, kan krav på att den arbetssökande ska visa upp registerutdrag få långtgående konsekvenser, bl.a. kan det påverka möjligheterna för de unga som har dömts för brott att komma in i arbetslivet. Någon övergripande kunskap om hur den information som finns i registerutdragen behandlas finns inte . bör noteras att en enskild arbetsgivare inte utan särskilt författ- ningsstöd eller beslut om undantag i ett särskilt fall har rätt att, på automatiserad väg eller i register, behandla personupp- gifter om lagöverträdelser som innefattar brott m.m. (21 § person- uppgiftslagen). Det är inte ens möjligt för den registrerade att samtycka till sådan personuppgiftsbehandling. Frågor som det saknas kunskap om är vilken roll registerutdrag egentligen spelar i anställningsprocessen och i vilket skede av anställningsprocessen arbetsgivare begär att få se registerutdrag. Andra frågor av betydelse i sammanhanget är i vilken utsträckning uppgift om brott förekommer i de utdrag som visas upp och om arbetssökande avstår från att visa upp utdrag ur belastningsregistret när en uppgift om brott finns registrerad. Det behövs mer kunskap om på vilket sätt information som finns i utdragen används och vilken effekt registerkontrollen får. En annan fråga som är viktig ur integritetssynpunkt är om arbetsgivaren behåller de registerutdrag som visas upp och hur de i så fall hanteras. undersöka i vilken utsträckning uppgifter om brott finns i de registerutdrag som arbetssökande visar upp för arbetsgivare, undersöka vilken betydelse belastningsuppgifter tillmäts i anställ- ningsprocessen, undersöka i vilken utsträckning arbetsgivare har erfarenhet av att arbetssökande avslutar anställningsförfarandet när begäran om utdrag från belastningsregistret ställs, och undersöka i vilken utsträckning arbetsgivare behåller de upp- visade utdragen och hur de i så fall hanteras. Utredaren ska i denna del även inhämta den ovan angivna in- formationen från arbetsgivare som enligt en författning har rätt att få uppgifter ur belastningsregistret. Kontroll av redan anställda Mycket talar alltså för att den ökade mängd registerutdrag som enskilda begär ut om sig själva används i samband med anställnings- processen. Det är okänt om arbetsgivare även begär att arbetstagare ska visa upp sådana utdrag ur belastningsregistret under anställ- ningen. Det saknas även uttryckligt författningsstöd för sådan registerkontroll. Som framhållits ovan har en privat arbetsgivare inte utan särskilt författningsstöd eller beslut om undantag rätt att på automatiserad väg behandla personuppgifter som rör brotts- misstanke och den enskilde kan inte samtycka till sådan behand- ling. Arbetsgivarens möjligheter att fatta ingripande arbetsrättsliga beslut med stöd av uppgifter som finns i utdragen är också begränsade. Det är dock av intresse att ta reda på om sådan register- kontroll trots allt förekommer och vilken betydelse arbetsgivaren i så fall tillmäter den. Frågan är om den får konsekvenser för arbets- tagaren i den pågående anställningen. undersöka i vilken utsträckning arbetsgivare begär att redan anställda ska visa upp utdrag ur belastningsregistret och av vilka skäl det sker, och analysera vilken betydelse dessa utdrag tillmäts i anställningen. Utdrag ur misstankeregistret och register ingår inte i utredningsuppdraget Utredningen i arbetslivet (SOU 2009:44) föreslog att ett förbud skulle införas för arbetsgivare att utan stöd i lag eller annan författning begära att en arbetstagare visar upp ett utdrag från misstankeregistret enligt lagen (1998:621) om misstanke- register. Detsamma föreslogs gälla för utdrag från register som förs hos enligt lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration om detta innehåller uppgifter för vilka sekretess gäller gentemot arbets- givaren. När det gäller utdrag från misstankeregistret gör regeringen bedömningen att sekretessreglerna som omgärdar dessa medför att enskilda i princip inte kan få ut sådana utdrag om sig själva. Där- med finns det inte anledning att ytterligare utreda frågan. Vad gäller utdrag ur register gör regeringen bedömningen att dessa främst rör andra situationer än anställning och att det inte finns anledning att ytterligare utreda frågan. Uppdraget att utreda och analysera behovet av författningsändringar Uppgifterna i belastningsregistret finns i första hand till för rätts- väsendets myndigheter. Andra myndigheters och enskildas tillgång till uppgifter i registret möjliggörs genom särskild författnings- reglering. De som ges tillgång till utdrag ur belastningsregistret har fått rätt till detta efter noggranna överväganden. Enskilda har rätt att på begäran få ut utdrag ur belastningsregistret om sig själva. Riskerna med en sådan ordning har diskuterats i flera lagstiftningsärenden (prop. 1987/88:122 Om kriminal- och polisregisterlagarna m.m. s. 19 f. och prop. 1997/98:97 Polisens register s. 84 f.). Bland annat behandlades frågan om arbetsgivare skulle komma att begära att få se register- utdrag inför anställning. Det ansågs inte finnas någon anledning att befara att man från arbetsgivarnas sida skulle missbruka regleringen på detta sätt. I den förstnämnda propositionen angavs att utveck- lingen skulle följas nogsamt. Vid tecken på missbruk skulle bl.a. övervägas att straffbelägga arbetsgivares utnyttjande av den en- skildes rätt till registerutdrag för att själv kontrollera dessa register- utdrag. I den senare propositionen uttalades att det inte hade kommit fram något som tydde på att det då förekom missbruk i sådan omfattning att man borde överväga om rätten för den enskilde att ta del av uppgifter om sig själv borde lösas på annat sätt än genom registerutdrag. har arbetsgivare i ett antal fall en författningsreglerad rätt och i vissa fall en skyldighet att ta del av utdrag ur belastnings- registret inför anställning. Det förefaller dock som om arbetsgivare även i många andra fall begär att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret. Frågan om vilka möjligheter arbetsgivare bör ha att kontrollera registerutdrag är komplicerad. Å ena sidan måste arbetssökande tillförsäkras ett effektivt integritetsskydd. Uppgifter om att någon har dömts för brott är mycket integritetskänsliga. Den som av- tjänat sitt straff måste ha en rimlig möjlighet att återanpassa sig i samhället och kunna försörja sig. Den som är arbetssökande kan Å andra sidan måste en reglering ge arbetsgivare ut- rymme att utöva den kontroll som motiveras av deras ansvar för bl.a. säkerheten på arbetsplatsen. Utgångspunkten är att tillgången till uppgifter i belastnings- registret ska vara författningsreglerad och endast tillåtas efter en noggrann analys av behovet. Detta förutsätter att arbetsgivare som har ett legitimt behov av tillgång till uppgifter i belastningsregistret ska kunna få detta. Det måste dock i varje fall övervägas om registerkontroll är en rimlig och adekvat åtgärd. Vidare ska mängden kontrollerad information alltid begränsas till det som är relevant och nödvändigt. Kartläggningsuppdraget syftar till att utkristallisera de skäl som arbetsgivare anser kan berättiga registerkontroll. Den författnings- reglerade registerkontrollen indikerar vilka skäl lagstiftaren har ansett motivera att arbetsgivare får begära utdrag ur belast- ningsregistret och vilka avvägningar som legat bakom den modell som valts. Även författningsreglerade krav på registerkontroll inför registrering och auktorisering av vissa yrkesgrupper kan ge väg- ledning om de skäl lagstiftaren ansett berättiga arbetslivsrelaterad registerkontroll. Registerkontrollen är inriktad på anställningsprocessen. På en arbetsplats verkar emellertid i många fall också andra kategorier än arbetstagare. Praktikanter, inhyrda, inlånade och personer som anvisats till arbetsplatsen av exempelvis Arbetsförmedlingen kan verka på en arbetsplats vid sidan av arbetstagare. I vissa avseenden omfattas dessa kategorier redan av författningsreglerad register- kontroll. Utredningsuppdraget bör omfatta även sådana grupper. ta ställning till om och i så fall i vilken utsträckning det finns kategorier av arbetsgivare som inte har rätt att få ta del av arbetssökandes uppgifter ur belastningsregistret men som har ett så starkt behov av det att författningsändringar bör över- vägas, vid ett sådant behov lämna motiverade författningsförslag där det framgår vilka typer av brott som kontrollen bör omfatta, överväga om det går att utforma generella riktlinjer för i vilka situationer det kan finnas skäl att medge en arbetsgivare tillgång till uppgifter ur belastningsregistret, analysera vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att arbets- givare inte utan uttryckligt författningsstöd begär att arbets- sökande och arbetstagare visar upp utdrag om sig själva och, om utredaren bedömer att författningsåtgärder är nödvändiga för detta ändamål, lämna motiverade förslag till utformning av dessa, om författningsförslag lämnas i sistnämnda del, överväga vilken typ av sanktion som är lämplig för överträdelser av denna regle- ring, ta ställning till vilka eventuella övriga åtgärder som bör vidtas för att säkerställa rätt balans mellan arbetssökandes skydd för sin integritet och arbetsgivares behov av registerkontroll, och ta ställning till i vilken utsträckning praktikanter och andra personkategorier som kan verka på en arbetsplats ska omfattas av de aktuella åtgärderna. Om utredaren föreslår en utvidgad möjlighet att med lagstöd genomföra registerkontroll, bör frågan om huruvida utdragen ska kunna inhämtas direkt av arbetsgivaren eller av den arbetssökande övervägas. Utredaren bör även överväga om det finns behov av att reglera hur arbetsgivare får hantera inhämtade registerutdrag. För- slagen ska vara tillämpliga inom såväl privat som offentlig sektor. Förslagen ska också utarbetas med beaktande av de krav som följer av och internationella konventions- åtaganden, i synnerhet med utgångspunkt från praxis på området. Utredaren ska genomföra sitt arbete i enlighet med kommitté- förordningen (1998:1474). Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska föra dialog med företrädare för arbetsmarknadens parter och med berörda organisationer och myndighet däribland Datainspektionen och . Utredaren ska även beakta relevant arbete som pågår inom . Av särskilt intresse är det svenska genom- förandet av och rådets direktiv /93/EU av om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut /68/RIF (Ds 2012:45) och översynen av säkerhetsskyddslagen (dir. 2011:94). Det arbete av betydelse för uppdraget som pågår inom ramen för EU-samarbetet ska också följas. Av särskilt intresse är då de pågående förhand- lingarna om en dataskyddsförordning (KOM(2012)11) och om och rådets direktiv om försäkringsförmedling (KOM(2012)360). Uppdraget ska redovisas . Utredningen om registerutdrag i arbetslivet (A 2013:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv bl.a. om en kartläggning av skälen till att arbetsgivare, utan uttryckligt för- fattningsstöd, begär att arbetssökande visar upp utdrag ur belast- ningsregistret och vilken betydelse sådana utdrag tillmäts i anställ- ningsprocessen (dir. 2013:56). Enligt direktiven skulle utredaren redovisa uppdraget . Uppdraget ska i stället redovisas . Markör hjälper större företag och organisationer att fatta rätt beslut – det gör vi genom utredningar, undersök ningar och utvecklingsarbete på plats hos våra kunder. Det gör att olika hopp byggts in i enkäten så att frågorna varierat beroende på vudgruppen non sampling errors (icke Disposition och bilagor till rapporten Bilaga 1 Enkät ingår i r Begär Ni uppgifter från belastningsregistret i samband med rekrytering av ny personal? 4.1Resultat företag som inte begär utdrag ur belastningsregistret Har Ni övervägt att begära utdrag ur belastningsregistret från en arbetssökande? Anser du/Ni att det finns behov för er att ta del av arbetssökandens uppgifter ur belastningsregistret? Vilket skulle vara det viktigaste skälet till att begära utdrag ur Bland de företag som svarat annat veta att personen har en bra bakgrund, att man är lämplig och inte har gjort något brottsligt. Vilken eller vilka typer av brott skulle ni vilja kontrollera? Vad är det avgörande skälet till att Ni inte efterfrågar utdrag ur Av de som svarat annat uppger många att de e 4.2Resultatet företag som begär utdrag ur belastningsregistret Är ni en arbetsgivare som enligt svensk lag har rätt eller skyldighet att begära utdrag ur belastningsregistret? I vilket skede av anställningsprocessen brukar registerutdrag efterfrågas från den arbetssökande? Ange vad som är vanligast. Har någon tagit tillbaka sin ansökan med anledning av att fråga om registerutdrag har aktualiserats? Hur ofta händer det att det finns uppgifter om brott i de registerutdrag som den enskilde visar upp? Har det hänt att en anteckning i belastningsregistret varit avgörande för att neka en person anställning hos er? (alternativt praktikplats) Har det hänt att ni anställt någon som haft en anteckning i (alternativt praktikplats) Har det hänt att ni har ställt krav på uppvisande av utdrag från belastningsregistret för redan anställd personal? I vilken eller vilka situationer ställs krav på anställd personal att visa upp utdrag ur belastningsregistret? Hur hanteras registerutdrag avseende arbetssökanden? 4.3Resultat företag som begär utdrag ur belastningsregistret men som själva uppgivit att de inte har rätt eller skyldighet att göra det enligt svensk lag För vilka arbetssökanden ställs kravet att uppvisa utdrag ur Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur verksamheten (ex skydda Vilken eller vilka typer av brott kontrolleras? Blir även andra än arbetstagare och arbetssökande tillfrågade om (Praktikanter, inhyrda, inlånade m fl) 4.4Brottstyp och skäl för kontroll Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? Våldsbrott (ex misshandel) Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? Ekonomiska brott (ex stöld, förskingring) Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? registret för annan brottslighet Omfattning av registerutdrag i olika branscher 5.1Tillverkning SNI kod 1033 5.2Detaljhandel SNI kod 47 5.3Landtransport SNI kod 49 5.4Finansiella tjänster SNI kod 64 5.5Arbetsförmedling och bemanning SNI kod 78 5.6Hälso och sjukvård SNI kod 86 5.7Vård och omsorg med boende SNI kod 87 (exkl. 87202 och 87901) 5.8Öppna sociala insatser SNI kod 88 Utredningen om registerutdrag i ar betslivet 2013 Hur många anställda finns det på arbetsplatsen? Begär Ni uppgifter från belastningsregistret i samband med rekrytering av ny personal? Har Ni övervägt att begära utdrag ur belastningsregistret från en arbets sökande? Anser du/Ni att det finns behov för er att ta del av arbetssökandens uppgifter ur be lastningsregistret? Vilket skulle vara det viktigaste skälet till att begära utdrag ur belastningsregistret? Vilken eller vilka typer av brott skulle ni vilja kontrollera? Frågan kan besvaras med mer än ett alternativ. Vad är det avgörande skälet till att Ni inte efterfrågar utdrag ur belastningsregistret? Är ni en arbetsgivare som enligt svensk lag har rätt eller skyldighet att begära utdrag ur belastningsregistret? I vilket skede av anställningsprocessen brukar registerutdrag efterfrågas från den ar betssökande? Ange vad som är vanligast. Har någon tagit tillbaka sin ansökan med anledning av att fråga om registerutdrag har aktualiserats? Hur ofta händer det att det finns uppgifter om brott i de registerutdrag som den en skilde visar upp? Försök att ange ungefär i procent: (till intervjuaren, ge exempel om de är osäkra. Är det 1 på 20 (), 1 på 10 () var tredje () eller dylikt Har det hänt att en anteckning i belastningsregistret varit avgörande för att neka en person anställning hos er? (alternativt praktikplats) Har det hänt att ni anställt någon som haft en anteckning i belastningsregistret? (alter nativt praktikplats) Har det hänt att ni har ställt krav på uppvisande av utdrag från belastningsregistret för redan anställd personal? I vilken eller vilka situationer ställs krav på anställd personal att visa upp utdrag ur belastningsregistret? (Läs upp svarsalternativen) Hur hanteras registerutdrag avseende arbetssökanden? Frågan kan besvaras med mer än ett alternativ. (Läs upp svarsalternativen) För vilka arbetssökanden ställs kravet att uppvisa utdrag ur belastningsregistret? Frågan kan besvaras med mer än ett alternativ. Vilket är det viktigaste skälet till att Ni begär utdrag ur belastningsregistret? Vilken eller vilka typer av brott kontrolleras? Frågan kan besvaras med mer än ett alternativ. Blir även andra än arbetstagare och arbetssökande tillfrågade om belastningsregis terutdrag? Exempelvis praktikanter, inhyrda, inlånade och personer som anvisats till arbetsplatsen av exempelvis Arbetsförmedlingen. Tack för din tid. Redigera de öppna svaren! Markör hjälper större företag och organisationer att fatta rätt beslut – det gör vi genom utredningar, undersök ningar och utvecklingsarbete på plats hos våra kunder. 2.4Disposition och bilagor till rapporten Begär ni uppgifter från belastningsregistret i samband med rekrytering av ny personal? G HANDEL; REPARATION AV MOTORFORDON OCH H TRANSPORT OCH MAGASINERING I HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET J INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET K FINANS- OCH FÖRSÄKRINGSVERKSAMHET M VERKSAMHET INOM JURIDIK, EKONOMI, VETENSKAP N UTHYRNING, FASTIGHETSSERVICE, RESETJÄNSTER OCH O OFFENTLIG FÖRVALTNING OCH FÖRSVAR; OBLIGATORISK Ja, det begärs för alla Ja, det begärs för någon eller några Q VÅRD OCH OMSORG; SOCIALA TJÄNSTER Nej, det begärs inte för någon 3.1Resultat företag som inte begär utdrag ur belastningsregistret Har ni övervägt att begära utdrag ur belastningsregistret från en arbetssökande? (Bas: De som svarat att de inte begär utdrag ur belastningsregistret) G HANDEL; REPARATION AV MOTORFORDON OCH H TRANSPORT OCH MAGASINERING I HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET J INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET K FINANS- OCH FÖRSÄKRINGSVERKSAMHET M VERKSAMHET INOM JURIDIK, EKONOMI, VETENSKAP N UTHYRNING, FASTIGHETSSERVICE, RESETJÄNSTER OCH O OFFENTLIG FÖRVALTNING OCH FÖRSVAR; OBLIGATORISK Q VÅRD OCH OMSORG; SOCIALA TJÄNSTER