sou · H2B368 · 2014-10-08 00:00:00 — Företagsfonden, eller del av den, upphör genom överföringen. ska det överförda beloppet behandlas som periodiseringsfond hos aktiebolaget. Avsätt- ningen anses vara gjord det beskattningsår då överföringen sker. Fonden ska återföras till beskattning senast det sjätte beskatt- ningsåret efter överföringen gjordes enligt 30 kap. 7 §. Andra stycket hänvisar till 48 kap. 12 § där det anges att tillskot- tet enligt första stycket inte ska räknas med vid beräkningen av omkostnadsbeloppet. Motsvarande bestämmelser fanns tidigare i de upphävda 30 kap. 11 § och 34 kap. 20 §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.1. En fysisk person som är delägare i ett handelsbolag kan under liknande förutsättningar som gäller för enskilda näringsidkare i före- gående paragraf överföra näringsverksamheten till ett aktiebolag. Se kommentaren till den paragrafen. En motsvarande bestämmelse fanns tidigare för periodiseringsfonder i den upphävda 30 kap. 12 §. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.1. I paragrafen regleras möjligheten att föra över en företagsfond från en handelsbolagsdelägare till en annan. Detta kan enligt första stycket bara ske genom arv, testamente, gåva eller bodelning. Para- grafen är en motsvarighet till den möjlighet som enskilda närings- idkare har enligt 21 §. I andra stycket begränsas rätten att överta fonden till ett belopp som motsvarar den justerade anskaffningsutgiften beräknad enligt 50 kap. Företagsfonden får inte heller övertas med större belopp än som motsvarar av den justerade anskaffningsutgiften vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella beskatt- ningsåret. Enligt tredje stycket är utgångspunkten för begränsningen i fråga om andelar som är lagertillgångar i stället det skattemässiga värdet. I sista stycket föreskrivs att om en fond förs över från en handelsbolagsdelägare till en annan ska den som övertar fonden anses ha gjort avsättningarna för den. En motsvarande bestämmelse för expansionsfond fanns tidigare i den upphävda 34 kap. 21 §. I avsnitt 6.5.1 behandlas i vilka fall företagsfonden får tas över. Företagsfonden kan föras över från ett handelsbolag till en enskild näringsverksamhet. Om en fysisk person som är delägare i ett handelsbolag har tilldelats realtillgångar i samband med skifte vid upplösning av bolaget och skiftet inte föranleder uttagsbeskattning enligt 22 kap. får delägarens företagsfond hänförlig till handels- bolaget i stället anses vara hänförlig till delägarens enskilda närings- verksamhet enligt första stycket. Vad som avses med realtillgångar framgår av 27 §. I andra stycket anges att om en fond tas över ska den som över- tar fonden anses ha gjort avsättningarna och avdragen för den i sin enskilda näringsverksamhet. Motsvarande bestämmelser fanns tidi- gare för periodiseringsfonder respektive expansionsfonder i 30 kap. 13 § och 34 kap. 22 § IL. I avsnitt 6.5.1 behandlas i vilka fall företagsfonden får tas över. I paragrafen definieras uttrycket realtillgångar. fanns en motsvarande bestämmelse i den upphävda 34 kap. 23 §. Vad som avses med kreditinstitut framgår av 2 kap. 4 a §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.1. Ett nytt första stycke har lagts till i paragrafen som anger att kapitlet reglerar fullständig och förenklad räntefördelning. Ändringarna i andra och tredje styckena (tidigare första och andra styckena) inne- bär att bestämmelserna om räntefördelning ska gälla för samma krets av näringsidkare som bestämmelserna om företagsfond, jfr kommentaren till 32 a kap. 1 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4.5. I paragrafen som är ny finns regler för tillämpningsområdet för för- enklad räntefördelning. En enskild näringsidkare får inte ha ett negativt eget kapital i näringsverksamheten om han eller hon vill tillämpa bestämmelserna om förenklad räntefördelning. För del- ägare i handelsbolag är kravet på motsvarande sätt att delägaren inte får ha en negativ justerad anskaffningsutgift. Detsamma gäller för delägare i sådana delägarbeskattade juridiska personer inom EES som enligt 1 § andra stycket omfattas av reglerna. Förslagen behandlas närmare i avsnitt 6.4.4. Ändringar görs i paragrafen med anledning av att reglerna om negativ räntefördelning slopas och att den positiva räntefördel- ningen har ersatts av fullständig och förenklad räntefördelning. I förtydligande syfte har ordet fördelningsbelopp ersatts av ordet räntefördelningsbelopp, se kommentaren till 7 §. Bakgrunden till ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitten 6.4.2 och 6.4.3. I paragrafen anges hur räntefördelningsbeloppet ska beräknas vid fullständig räntefördelning. Procentsatsen som ska läggas till stats- låneräntan vid beräkning av räntefördelningsbeloppet har sänkts till . I förtydligande syfte har ordet fördelnings- belopp ersatts av ordet räntefördelningsbelopp, se kommentaren till 7 §. Bakgrunden till ändringarna i paragrafen behandlas närmare i avsnitten 6.2.5, 6.4.2 och 6.4.7. I paragrafen anges att räntefördelningsbeloppet begränsas av stor- leken på den fördelningsbara inkomsten, Räntefördelningsbeloppet kan också begränsas av gjord avsättning till företagsfond eftersom båda åtgärderna sammanlagt inte får uppgå till högre belopp än fördelningsbar inkomst. Bakgrunden till ändringarna i paragrafen behandlas närmare i avsnitten 6.2.5 och 6.4.6. Paragrafen är ny. I första stycket anges det högsta räntefördelnings- beloppet vid förenklad räntefördelning. Både för enskilda närings- idkare och delägare i handelsbolag gäller att räntefördelningsbelop- pet varken får uppgå till ett högre belopp än den fördelningsbara inkomsten eller överstiga ett halvt prisbasbelopp för en och samma fysiska person. Vad som avses med fördelningsbar inkomst framgår av 32 a kap. 3 §. Andra stycket utgör ett undantag från första stycket när det gäller hur många belopp en fysisk person får fördela. Antalet avdragsbelopp som får räntefördelas beror på hur många näringsverksamheter den fysiska personen bedriver som enskild näringsidkare eller delägare i handelsbolag enligt 14 kap. 12 och 13 §§. Antalet räntefördel- ningsbelopp är alltså avhängigt av antalet näringsverksamheter. Paragrafens tredje stycke innehåller en särreglering för det fall näringsverksamheten bedrivs i handelsbolagsform av närstående som avses i 2 kap. 22 §. Sådana delägare i samma handelsbolag betraktas som en delägare. Vidare anges i sista stycket att paragrafen även gäller för delägare i sådana delägarbeskattade juridiska personer inom EES som enligt 1 § andra stycket omfattas av reglerna. Dessa behandlas således på samma sätt som handelsbolagsdelägare vid tillämpning av paragrafen. Förslagen behandlas närmare i avsnitt 6.4.4. Av paragrafen framgår att räntefördelningen är frivillig vilket tidig- are även gällde för den positiva räntefördelningen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.4.6. Ändringarna i paragrafen beror på att bestämmelserna om negativ räntefördelning slopas och att räntefördelningsbeloppet endast kan sparas vid fullständig räntefördelning. I paragrafens andra stycke regleras möjligheten att behålla sparat räntefördelningsbelopp både vid övergång från fullständig till för- enklad räntefördelning och tvärtom. Näringsidkare som använder reglerna om förenklad räntefördelning kan dock inte spara något nytt räntefördelningsbelopp eftersom det endast är vid tillämpning av reglerna om fullständig räntefördelning som det finns en möj- lighet att spara. Det räntefördelningsbelopp som en näringsidkare har försvinner dock inte vare sig vid ikraftträdandet av de nya reglerna om räntefördelning eller då näringsidkaren byter mellan de olika möjligheterna till räntefördelning, jfr punkten 8 till över- gångsbestämmelserna. Både för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag gäller att räntefördelningsbeloppet vid förenklad räntefördelning varken får uppgå till ett högre belopp än den för- delningsbara inkomsten eller överstiga ett halvt prisbasbelopp för en och samma fysiska person. Denna begränsning medför att den som tillämpar reglerna om förenklad räntefördelning inte kommer ha möjlighet att använda sig av det sparade räntefördelnings- beloppet. Däremot kan det nyttjas om näringsidkaren byter till fullständig räntefördelning. Vidare anges det i paragrafen att sparat räntefördelningsbelopp ska beräknas. Det innebär att beloppet ska beräknas och redovisas av den skattskyldige och att ska fastställa beloppet i samband med beslut om slutlig skatt för det beskattningsår som det sparade beloppet uppkommit. Därefter ska fast- ställa beloppet som det sparade räntefördelningsbeloppet förändras. Med förändras avses även förändringar enligt 7 a §. Av punkten 9 till övergångsbestämmelserna framgår att sparat ränte- fördelningsbelopp ska beräknas, dvs. fastställas, första gången i samband med att räntefördelningsbelopp dras av. I paragrafen har även begreppet sparat fördelningsbelopp bytts ut mot sparat ränte- fördelningsbelopp. Någon skillnad i sak är inte avsedd utan det är endast ett förtydligande för att skilja det från fördelningsbar inkomst. Bakgrunden till ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitten 6.4.6 och 8.3.1. Av första stycket framgår att sparat fördelningsbelopp helt eller del- vis får tas över i samband med att hela eller delar av näringsverk- samheten övertas genom arv, testamente, gåva eller bodelning. Detta gäller oavsett om den näringsidkare som övertar beloppet tillämpar reglerna om fullständig eller förenklad räntefördelning. Jämför kommentaren till 7 § där det framgår att sparat räntefördel- ningsbelopp får föras över vid övergång mellan systemen med full- ständig och förenklad räntefördelning. I tredje stycket har hänvisningen till definitionen av realtillgångar följdändrats till 32 a kap. 27 §. I förtydligande syfte har ordet fördelningsbelopp ersatts av ordet räntefördelningsbelopp i paragrafen, se kommentaren till 7 §. Förslagen behandlas i avsnitt 6.4.6. Paragrafen är ny och reglerar under vilka förutsättningar sparat räntefördelningsbelopp får föras över till sparat utdelningsutrymme vid byte av företagsform, dvs. från enskild näringsverksamhet till aktiebolag. Eftersom det är en överföring till sparat utdelnings- utrymme kan det endast röra sig om aktiebolag som är fåmansföretag i vilket andelsägaren har kvalificerade andelar. Vad som avses med fåmansföretag framgår av 56 kap. 2 § och i 57 kap. 4 § anges vad som avses med kvalificerad andel i ett fåmansföretag. Av första stycket framgår att det sparade räntefördelningsbeloppet endast kan överföras till sparat utdelningsutrymme på andelar i ett nybildat fåmansföretag eller annat fåmansföretag som inte har bedrivit verksamhet av något slag (lagerbolag). Syftet med denna begränsning är att förhindra att redan upparbetade vinster i ett fåmansföretag tas i anspråk för utdelning till det nya högre gräns- beloppet, som blir en följd av att det sparade utdelningsutrymmet höjts genom överföringen. Av andra stycket framgår att om inte samtliga realtillgångar övergår får sparat räntefördelningsbelopp endast föras över till så stor del som de övertagna realtillgångarna utgör av samtliga realtillgångar i den tidigare näringsverksamheten eller verksamhetsgrenen. Med realtill- gångar avses här samma som i bestämmelserna om företagsfond, jfr kommentaren till 32 a kap. 27 §. Om exempelvis av realtillgångarna i näringsverksamheten eller verksamhetsgrenen över- går får av det sparade räntefördelningsbeloppet föras över. Tredje stycket hänvisar till att det finns ytterligare bestämmelser om sparat räntefördelningsbelopp som överförts till sparat utdelnings- utrymme i 57 kap. 13 och 15 a §§. Den senare paragrafen reglerar två situationer som föranleder att sparat utdelningsutrymme ska minskas med ett belopp som motsvarar det sparade räntefördelningsbelopp som har förts över och som inte har utnyttjats, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.2. I paragrafen anges att kapitalunderlaget vid avdrag för fullständig räntefördelning är detsamma som för avsättning till företagsfond. Se kommentarerna till angivna paragrafer. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.2.5. Ändringen i första punkten innebär att om avkastningen av kapital överstiger ska hela avkastningen tas upp. Paragrafen kommenteras närmare i avsnitt 7.1.3. Sista strecksatsen hänvisar nu till hela 30 kap. om periodiserings- fonder. Fysiska personer som är delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster enligt 39 a kap. 13 § får, på den inkomst som de ska beskattas för, göra avdrag för avsättning till periodiseringsfond och ska numera behandlas som motsvarande juridiska personer, jfr kommentaren till 30 kap. 1 §. Bakgrunden till ändringen i paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.7. Paragrafen har ändrats med anledning av att negativ räntefördel- ning har slopats och att ordet fördelningsbelopp i förtydligande syfte har ersatts av ordet räntefördelningsbelopp, se kommentaren till 33 kap. 7 §. Bakgrunden till ändringen i paragrafen behandlas närmare i avsnitt 6.4.2. I första stycket görs en ändring motsvarande den i 39 kap. 26 §. Om avkastningen överstiger ska således hela avkastningen tas upp. Förslaget kommenteras närmare i avsnitt 7.1.3. Ändringen i andra stycket innebär att underskott av näringsverk- samhet bedriven av en näringsidkare inom EES ska dras av det beskattningsår då näringsidkaren upphör att bedriva näringsverksamheten. Om underskottet avser självständigt bedri- ven näringsverksamhet utanför EES innebär bestämmelsen även fortsättningsvis att detta inte får dras av. Ändringen är en an- passning till etableringsfriheten som gäller inom EU och EES. Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.7. I paragrafen har beloppet för när kapitalvinsten ska tas upp till beskattning höjts från till . En annan ändring är att om ersättningen överstiger ska den del av kapitalvinsten som hänför sig till betald kontant- ersättning tas upp till beskattning från första kronan. Bakgrunden till ändringen i paragrafen behandlas vidare i avsnitt 7.1.1. En ny bestämmelse införs om att kapitalvinster bara ska tas upp om engångsersättningen överstiger . Hela kapitalvinsten ska då tas upp från första kronan. Beloppsgränsen ersätter det schabloniserade omkostnadsbeloppet på som tidigare fanns i 24 § tredje stycket. Bakgrunden till ändringen i paragrafen behandlas vidare i avsnitt 7.1.2. Tredje stycket i paragrafen upphävs med anledning av att en ny bestämmelse införs i 6 § andra meningen vilken ska ersätta detta stycke. Bakgrunden till ändringen i paragrafen behandlas i 7.1.2. Den schabloniserade kapitalvinstberäkningen som föreskrivs i paragrafen ska tillämpas på samma sätt som . Dock har det så kallade stickåret flyttas fram och procenttalet sänkts till 100, dvs. till hela taxeringsvärdet. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 7.4.4. Paragrafen ändras med anledning av att stickåret ändras . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 7.4.4. Paragrafen ändras med anledning av att avsättning till periodise- ringsfond och expansionsfond för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag ersätts av en möjlighet till avsättning till företagsfond enligt 32 a kap. I 32 a kap. 23 och 24 §§ ges möjlighet att överföra företagsfonden från enskild näringsverksamhet respektive handelsbolag till ett aktiebolag, på liknande sätt som periodiseringsfonder tidigare kunde överföras. Paragrafen innebär att tillskott i samband med överföring av företagsfond inte får räknas in i omkostnadsbeloppet för aktierna. Syftet med bestämmelsen är bl.a. att säkerställa att den skattskyldige inte får göra avdrag för tillskottet när han eller hon avyttrar aktierna i bolaget. Bakgrunden till ändringen i paragrafen behandlas närmare i avsnitt 6.5.1. Paragrafen har justerats på grund av att negativ räntefördelning och avdrag för avsättning till expansionsfond har slopats. Bakgrunden till ändringarna i paragrafen behandlas närmare i avsnitten 6.2.5 och 6.3.2. Tredje stycket är nytt och har införts på grund av att det införts en möjlighet att överföra sparat räntefördelningsbelopp till sparat utdel- ningsutrymme i 33 kap. 7 b §, se kommentaren till den bestäm- melsen. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.2. Paragrafen är ny. I första stycket regleras två situationer som föranleder att sparat utdelningsutrymme ska minskas med ett belopp som motsvarar det sparade räntefördelningsbelopp som har förts över enligt 33 kap. 7 b § och som inte har utnyttjats. Enligt 10 § 2 räknas det sparade utdelningsutrymmet upp med statslåneräntan med tillägg av . Denna uppräkning görs även på det sparade utdelningsutrymme som härrör från ett sparat ränte- fördelningsbelopp som överförts. Det sparade utdelningsutrymmet ska således minskas med det till sparat utdelningsutrymme överförda beloppet uppräknat enligt 10 § 2 till den del det uppräknade utdelningsutrymmet inte har utnyttjats efter överföringen. Den första situationen inträffar om den fysiska personen som har gjort en överföring enligt 33 kap. 7 b § överlåter sina andelar i aktiebolaget efter överföringen. Detta inne- fattar även benefika överlåtelser. En delägares överlåtelse påverkar naturligtvis endast den delägarens sparade utdelningsutrymme. Den andra situationen är om aktiebolaget efter överföringen förvärvar andelar i ett annat av ägaren eller någon närstående ägt företag. Av andra stycket framgår att det sparade utdelningsutrymmet som har uppkommit tidigast ska anses ha utnyttjats först. Eftersom överföringen enligt 33 kap. 7 b § endast får ske till ett nybildat aktie- bolag eller ett aktiebolag som inte har bedrivit någon verk- samhet är det sparade utdelningsutrymme som har uppkommit vid överföringen det sparade utdelningsutrymme som har uppkommit först. Det innebär att om det har uppkommit nytt sparat utdel- ningsutrymme efter överföringen och utdelningsutrymme har utnyttjats ska det som omfattades av överföringen anses ha utnyttjats först. Som framgår av första stycket måste även hänsyn tas till den uppräkning som görs av det sparade utdelningsutrymmet enligt 10 § 2. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.2. Paragrafen har följdändrats med anledning av att avdrag för expan- sionsfond slopas och ersätts av avdrag för företagsfond samt att det har införts en fullständig räntefördelning med samma kapital- underlag som företagsfonden. Förslaget i paragrafen behandlas närmare i avsnitt 6.2.5. Paragrafens andra stycke har följdändrats på grund av att reglerna om avsättning till skogskonto slopas. Se närmare i avsnitt 6.3.2. Paragrafen har följdändrats till följd av att reglerna om periodiserings- fonder och expansionsfonder slopas för fysiska personer. I stället införs regler om företagsfond. Om en företagsfond återförs exempelvis för att näringsidkaren eller handelsbolaget upphör att bedriva näringsverksamhet kan återföringen anses utgöra ackumulerad inkomst. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 6.3.7. I första punkten anges att lagändringarna träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter om inte annat följer av punkterna 2–14. För perioden efter fram till de nya bestäm- melserna ska börja tillämpas ska äldre bestämmelser fortfarande tillämpas om inte annat följer av de övriga punkterna. Punkterna två och tre anger vilka bestämmelser som fortfarande ska tillämpas på medel som satts in på skogskonto, skogsskade- konto och upphovsmannakonto för beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet. För de medel som är insatta på dessa konton vid ikraftträdandet ska de äldre bestämmelserna om uttag gälla samt bestämmelserna om i vilka fall medlen ska tas upp som intäkt. kommer det även vara möjligt att föra över skogskontomedel vid generationsskiften enligt den upphävda bestämmelsen i 21 kap. 41 §. Av fjärde punkten framgår att de äldre bestämmelserna om rationaliseringsförvärv fortfarande ska gälla för rationaliserings- förvärv som har gjorts under beskattningsår som påbörjats före , dvs. Enligt femte punkten ska fastställa avdragsutrymmet för skogsavdrag första gången när skogsavdrag görs efter ikraft- trädandet. I sjätte punkten anges att medel som avsatts till periodiserings- fond före de nya reglerna om företagsfond och räntefördelning ska börja tillämpas ska återföras till beskattning enligt äldre regler. Reglerna om återföring av avdrag för avsättningar till periodiserings- fond kan således komma att tillämpas efter ikraftträdandet för de näringsidkare som inte längre kommer att få göra några nya avsättningar till periodiseringsfond. Sjunde punkten har införts för att fysiska personer som är delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster endast ska behöva ta upp en schablonintäkt för avsättningar som har gjorts i enlighet med de nya reglerna. Detsamma gäller för fysiska personer som är medlemmar i en europeisk ekonomisk intressegruppering. Åttonde punkten anger att sparat fördelningsbelopp enligt de äldre bestämmelserna får behållas vid övergången till det nya systemet för räntefördelning, men kallas då sparat räntefördelnings- belopp vilket begrepp har samma innebörd som sparat fördelnings- belopp, jfr kommentaren till 33 kap. 7 §. Nionde punkten anger att ska fastställa sparat räntefördelningsbelopp första gången ett räntefördelningsbelopp dras av efter ikraftträdandet. Detta gäller även för sparat ränte- fördelningsbelopp som uppkommit före ikraftträdandet. Enligt tionde punkten ska av det belopp som är avsatt till expansionsfond vid ikraftträdandet föras över till företagsfond till den del den motsvaras av kapitalunderlaget för företagsfonden. Det beloppet ska anses vara avsatt till företagsfond vid ingången av beskattningsåret. Något ytterligare avdrag ska inte göras för avsätt- ningen. Någon återföring av avsättningen ska inte göras vare sig av de som förs över till företagsfonden eller av de reste- rande . Eftersom en återföring inte ska ske ska inte heller ett belopp motsvarande expansionsfondsskatten tillgodo- räknas vid debiteringen av slutlig skatt. Om inte av expansionsfonden motsvaras av kapitalunderlaget för företags- fonden får bara den del som täcks av kapitalunderlaget överföras. Mellanskillnaden ska återföras till beskattning och expansions- fondsskatten hänförlig till denna del ska tillgodoräknas. Fysiska personer som är delägare i handelsbolag ska vid över- föringen öka anskaffningsvärdet på sin andel i handelsbolaget med ett belopp som motsvarar expansionsfonden minskat med den expansionsfondsskatt som belöper sig på expansionsfonden. Elfte punkten anger att pengar som är avsatta på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto ska minska enskilda näringsidkares kapitalunderlag för företagsfond och räntefördelning. Enligt tolfte punkten ska vid beräkningen av kapitalunderlaget periodiseringsfonder räknas som skuld i näringsverksamheten. Trettonde punkten anger att övergångsposten helt ska upphöra att gälla . Posten ska fasas ut med en tiondel av övergångspostens värde då reglerna börjar tillämpas. Det första beskattningsåret ökas kapitalunderlaget med nio tiondelar av övergångspostens värde vid införandeåret. Året därefter ska kapitalunderlaget ökas med åtta tiondelar och med sju tiondelar av värdet. Om övergångsposten har ett värde om 500 vid införandeåret ska kapitalunderlaget ökas med 450 (500x9/10) det första beskattningsår som reglerna börjar tillämpas. Det andra beskattningsåret ökas kapitalunderlaget med 400, det tredje med 350 osv. till dess att övergångsposten har minskat till noll. I fjortonde punkten regleras att procentsatsen under det första beskattningsåret efter ikraftträdandet ska vara 186 i stället för 72 vid beräkningen av schablonintäkten för företagsfonden. En till- fälligt högre schablonintäkt tas således ut det första beskattnings- året som de nya reglerna tillämpas på den företagsfond som vid beskattningsårets ingång förts över från en expansionsfond. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 9. 11.3Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)