sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — Det går inte att på förhand förutse hur höga dessa kostnader kan komma att bli då detta är beroende av hur länge hemvärns- beredskapen pågår och vilka personer som ianspråktas respektive vad dessa har för inkomst. Under sådana här förhållanden är de ökade kostnaderna befogade och proportionerliga. De ekonomiska resurser som i dessa situationer kommer behöva tillföras Försvars- makten är engångsvisa och bedöms bli vid extraordinära tillfällen. Det går därför inte att ange hur höga belopp och från vilket anslag medel för detta ska tas i de fall detta blir aktuellt. För det fall motsvarande avtal med möjlighet till högre eko- nomisk ersättning ska ingås med personal med tjänstgöring i hem- värnet enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksam- het kan motsvarande reglering göras i förordningen (1994:523) om förmåner till frivilliga och motsvarande tillägg göras i frivillig- avtalen för personal med tjänstgöring i hemvärnet enligt förord- ningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. I övrigt är det min bedömning att de grundläggande principerna för ersättning till personal i hemvärnet inte behöver ses över. Däremot måste ersättningsnivåerna regelmässigt ses över av För- svarsmakten. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas utökade användning i fredstid 13.4.4Hemvärnsförordningen moderniseras och görs könsneutral Hemvärnsförordningen (1997:146) moderniseras och görs könsneutral genom att ordet hemvärnsman byts ut mot ordet hemvärnssoldat. I och med ändrad terminologi från hemvärnsman till hem- värnssoldat i hemvärnsförordningen görs motsvarande änd- ringar i förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärns- män. Förordningen föreslås byta namn till förordningen om förmåner till hemvärnssoldater. Ordet hemvärnsman ändras till hemvärnssoldat i 2 kap. 2 § förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvars- maktens personal. Enligt nuvarande lydelse av 4 § hemvärnsförordningen (1997:146), består hemvärnets personal av hemvärnsmän och personal med avtal för tjänstgöring i hemvärnet enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet samt av anställda i Försvarsmakten som är krigsplacerade i hemvärnet. Även om de flesta kvinnor accepterar att de kallas för hemvärns- män behöver detta uttryck moderniseras. En ändring av begreppet hemvärnsman till hemvärnssoldat beaktar att såväl män som kvinnor tjänstgör i hemvärnet och benämningen blir därigenom könsneutral. Som redovisats i avsnitt 13.1.2 är av uppfatt- ningen att samtliga som tjänstgör i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna bör omfattas av samma regelverk och åläggas samma skyldigheter och förpliktelser med motiveringen att det annars finns en risk att personalen i hemvärnet med de nationella skydds- styrkorna delas upp i olika kategorier. Denna uppfattning delas däremot inte av de Frivilliga försvarsorganisationernas samarbets- kommitté (FOS). Vid tjänstgöring i förband har FOS, precis som , uppfattningen att alla kan kallas för/benämnas hemvärnssoldater. Däremot has FOS poängterat att enskilda kom- mer in till hemvärnsförbandet via två vägar, nämligen via hemvärns- Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas utökade användning i fredstid avtal respektive frivilligavtal (se bilagorna 4 och 5) och varje avtal har och ska enligt FOS även fortsättningsvis ha sitt eget regelverk. Den ändring av begreppet hemvärnsman till hemvärnssoldat som jag nu föreslår utesluter inte möjligheten att all personal i hem- värnet med de nationella skyddsstyrkorna, när de tjänstgör i hem- värnsförbanden, kallas för/benämns hemvärnssoldater. Så sker enligt uppgift . Hemvärnets personal kan vara personer som rekryterats dit genom att skriva ett avtal med hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna, de kan ha rekryterats dit genom ett frivilligavtal alternativt kan de vara anställda i Försvarsmakten och vara krigs- placerade i hemvärnet. Jag anser, precis som FOS, att dessa olika personalkategorier, även fortsättningsvis bör omfattas av sina egna regelverk. Att i hemvärnsförordningen reglera att all personal vid tjänstgöring i hemvärnsförbanden ska benämnas hemvärnssoldater skulle enligt min uppfattning riskera att orsaka begreppsförvirring. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att den möjlighet som finns att vid tjänstgöring i hemvärnsförbanden kalla samtliga tjänstgörande för hemvärnssoldater varken behöver eller bör regleras i hemvärnsförordningen. Jag föreslår alltså att hemvärnsförordningen moderniseras och görs könsneutral på så sätt att ordet hemvärnsman byts ut till ordet hemvärnssoldat. I övrigt görs redaktionella ändringar genom att ordet skall byts ut mot ska. Det är inte bara hemvärnsförordningen som kommer beröras av ändringen av begreppet hemvärnsman till hemvärnssoldat. Bestäm- melser i andra författningar måste ses över på motsvarande sätt. Detta gäller förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärns- män som jag även föreslår ska byta namn till förordningen om för- måner till hemvärnssoldater. Vidare måste ordet hemvärnsman bytas ut mot hemvärnssoldat i 2 kap. 2 § i förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal. Jag utgår från att Försvarsmakten gör motsvarande ändringar i sina föreskrifter. En utredning ska enligt kommittéförordningen (1998:1474) redo- visa vilka konsekvenser som förslagen i ett betänkande kan få för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kom- muner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslaget innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redo- visas. När det gäller kostnadsökningar för staten, kommuner eller landsting ska utredningen föreslå en finansiering. Om betänkandet innehåller förslag till nya och ändrade regler ska konsekvenserna anges på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgiv- ning. Därutöver anges särskilt i mina direktiv att jag ska redovisa förslagens konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga och personalförsörjning, konsekvenserna för samhällets krisbered- skap samt andra konsekvenser för berörda myndigheter och för staten som helhet till följd av förslagen. Även konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv ska redovisas. I detta kapitel redovisar jag min bedömning av de konsekvenser som mina förslag kan antas medföra. Inledningsvis redovisar jag i detta avsnitt de övergripande konsekvenser som utredningens förslag bedöms medföra medan jag därefter övergår till att redovisa mina bedömningar när det gäller vilka konsekvenser varje enskilt förslag kan antas medföra. 14.2Övergripande syfte och konsekvenser Mitt övergripande uppdrag är att lämna förslag till hur Försvars- maktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den för- svarspolitiska inriktning som har beslutat om. Målsätt- ningen är att förslagen ska bidra till en långsiktigt hållbar perso- nalförsörjning av det militära försvaret. Inom ramen för det nya personalförsörjningssystemet ska jag analysera och föreslå hur för- svarets folkförankring kan säkerställas. Jag har även fått i uppdrag att klarlägga förutsättningarna enligt dagens regelverk för att öka hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas tillgänglighet i freds- tid. Sammantaget innebär mina förslag en rad åtgärder som sam- verkar för att attrahera, rekrytera, anställa, nyttja och slutligen av- veckla och hjälpa gruppbefäl, soldater och sjömän till annan anställ- ning efter anställningstidens slut. Mina förslag som har till syfte att öka folkförankringen av det militära försvaret kan även på olika sätt bidra till en ökad rekry- teringsförmåga. menar jag att förslagen som handlar om Försvarsmaktens arbete med rekrytering kan bidra till en ökad folk- förankring. En väl fungerande personalförsörjning med minskad personal- omsättning ökar Försvarsmaktens operativa förmåga och stärker samhällets krisberedskap. Vidare är det uppenbart att ekonomiska besparingar kan göras för rekryterings- och utbildningsåtgärder i de fall enskilda stannar i sin anställning som gruppbefäl, soldat eller än vad som är fallet . Värnpliktssystemet med plikt riktade sig endast till män. En jäm- nare könsbalans i personalkategorin gruppbefäl, soldater och sjö- män är uppnådd i och med det nya personalförsörjningssystemet som riktar sig till både män och kvinnor, men det återstår mycket att göra för att uppnå en jämn könsfördelning inom denna per- sonalkategori. Mina bedömningar och förslag har bl.a. som över- gripande syfte att stärka och stödja Försvarsmaktens arbete med jämlikhet och jämställdhet för att uppnå en jämn köns- fördelning av anställda i de militära befattningarna. Fler gruppbefäl, soldater och sjömän som är kvinnor ökar Försvarsmaktens opera- tiva förmåga såväl nationellt som internationellt. kvinnor inom Försvarsmakten innebär också en ökad kunskap om och folkförankring av försvaret i hela samhället. Hela samhället har ett ansvar för att genomföra den Försvars- reform som riksdag och regering har beslutat om. Att Försvars- maktens personalförsörjningssystem fungerar är det alltså fler än Försvarsmakten som ansvarar för. Andra myndigheter måste sam- verka med Försvarsmakten och samtliga arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden kan beröras från till en annan och på olika sätt av personalförsörjningsreformen. Samtliga civila arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden som har personal anställd som också har en anställning i Försvars- makten berörs av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. I synnerhet påverkas de civila arbetsgivare som har anställd personal som är tjänstgörande i Försvarsmakten, bl.a. när det gäller att administrera och hantera tjänstledigheter och rekrytering av even- tuella vikarier. Den tjänstgörande personalen i Försvarsmakten, som alltså har sin huvudsakliga sysselsättning i det civila samhället men som också tjänstgör i Försvarsmakten, bidrar till att sprida information om Försvarsmakten och bidrar på så sätt till en stärkt folkförankring av försvaret i samhället. som de civila arbetsgivarna kan ha nytta av de kompe- tenser som de tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen förvärvar under anställningen i Försvarsmakten så kan även Försvarsmakten ha nytta av de kompetenser som de tjänstgörande har med sig från sin huvudsakliga sysselsättning. Konsekvenserna av övergången från ett värnpliktsbaserat försvar till ett försvar baserat på anställningar har analyserats i samband med att reformen genomfördes. Jag kommer alltså inte att göra en sådan analys. Däremot vill jag peka på att mina förslag, om målsättningarna med dessa uppnås, bl.a. att fler ska välja att söka anställning som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller och att fler gruppbefäl, soldater och sjömän ska stanna kvar i sin anställning i Försvarsmakten än , kan komma att påverka civila arbetsgivares arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i övrigt. Civila arbetsgivare kommer i sådant fall, i större utsträck- ning än , att påverkas av att deras anställda, kommer att lämna sin huvudsakliga anställning för att tjänstgöra i Arbetsgivares administration kommer som en kon- sekvens härav att öka något, exempelvis när det gäller beviljande av tjänstledighet, arbete med samordning av anställdas semester i Försvarsmakten respektive hos den huvudsaklige arbetsgivaren och för att rekrytera eventuella vikarier i samband med att personalen tjänstgör i Försvarsmakten. Särskilt kommer små- och medelstora företag som kan vara mer personalberoende alternativt företag som är beroende av en anställds specialistkompetens att påverkas. Samma resonemang kan föras när det gäller personer som önskar ta tjänst- ledigt från sin anställning eller ta uppehåll från sina studier för att gå en militär grundutbildning i Försvarsmakten. De författningsförslag jag lämnar föreslås träda i kraft . Ikraftträdandet av dessa förväntas inte medföra behov av några särskilda allmänna informationsinsatser. Det är min bedömning att mina förslag inte påverkar den kommunala självstyrelseförmågan. Inte heller har förslagen betyd- else för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Mina förslag överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslut- ning till den Europeiska unionen. 14.3Begränsade möjligheter att göra vissa bedömningar I vissa fall har det gått att beräkna eller uppskatta kostnaderna för mina förslag. I andra fall har detta varit omöjligt då kostnaderna för förslagen bl.a. är beroende av vilka politiska beslut som fattas, vilka personer som väljer att söka sig till och ta anställning i Försvars- makten, hur boendesituationen i de s.k. förbandskommunerna ser ut från till en annan, vilka val som enskilda gör när det gäller arbets- och livssituation, m.m. Antalet personer som ska anställas som gruppbefäl, soldater och sjömän samt hur fördelningen ska vara mellan kontinuerligt och tjänstgörande GSS är beroende av politiska beslut. Av För- svarsmaktens delårsredovisning framkommer att 5 538 personer var anställda som GSS/K. är målsättningen att an- talet anställda i personalkategorin GSS/K ska uppgå till 6 200 per- var 3 100 personer anställda som GSS/T. är målsättningen att antalet anställda i personalkategorin GSS/T ska uppgå till 9 900 personer2. Dessa målsättningar är för detta betänkandes tryckning under översyn och kan komma att ändras eller . Det går därför inte att redovisa hur många enskilda GSS som kommer att påverkas av utredningens förslag samt hur många presumtiva civila arbetsgivare som kan komma att påverkas av att de har en GSS/T anställd. Det går inte heller att förutse vilka eller hur många företag som kommer att beröras av mina förslag. Inte heller går det att uttala sig om vilka branscher företagen är verksamma i eller storleken på före- tagen som kommer att beröras. Detta då de tjänstgörande i Försvarsmakten kan vara såväl studerande som ha en anställning. Även om merparten av de som genomgår militär grundutbild- ning i Försvarsmakten och som sedan tar anställning som GSS är finns det ingen övre åldersgräns för när en person, som uppfyller de uppställda kraven, kan söka till, genomgå militär grundutbildning och därefter ta anställning och tjänstgöra som GSS i Försvarsmakten. Samtliga företag med anställda på olika nivåer och olika åldrar kan alltså komma att påverkas. Då jag av Försvarsmakten inte har kunnat få del av de uppgifter som krävs för att kunna göra ekonomiska beräkningar avseende hur mycket det kostar för Försvarsmakten att utbilda ett gruppbefäl, soldat eller är jag förhindrad att redovisa ekonomiska beräk- ningar av hur stora besparingar som kan göras för det fall Försvars- maktens rekryterings- och utbildningsbehov minskar om enskilda stannar i sin anställning än . 1Denna målsättning är hämtad från Försvarsmaktens budgetunderlag för . 2Denna målsättning är hämtad från Försvarsmaktens budgetunderlag för . 14.4Bedömningar och förslag och dess konsekvenser 14.4.1Mönstring och utredning med frivillig personlig inställelse bör vara förbehållet värnpliktssystemet Bedömningarna medför inte några konsekvenser jämfört med dagens personalförsörjningssystem i Försvarsmakten. Mina bedömningar att mönstring och utredning med personlig inställelse bör vara förbehållet värnpliktssystemet är främst moti- verade av att det principiellt sett är svårt att motivera mönstring under plikt när hela rekryteringssystemet till Försvarsmakten i övrigt bygger på frivillighet. Vidare anser jag att kostnaderna för ett system med mönstring eller utredning med frivillig personlig inställelse i fredstid inte står i rimlig proportion till den nytta som ett sådant förfarande skulle kunna innebära. Mönstring och utredning med personlig inställelse skulle kunna medföra positiva effekter ur folkförankringssynpunkt. Vidare skulle Försvarsmakten ges ökade möjligheter för att nå ut med informa- tion om myndighetens verksamhet även till de personer som har lite kunskap om myndigheten och på så sätt skulle rekryterings- basen kunna breddas. Försvarsmaktens operativa förmåga skulle stärkas. För det fall regeringen skulle besluta om att återinföra värnplikten skulle tiderna för att komma igång med ett mönstrings- förfarande avsevärt förkortas. Enligt uppgifter från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) beräknas ett mönstringsförfarande kosta per person. I och med att mönstring, om den införs , kommer att vara könsneutral, skulle den alltså komma att omfatta samtliga landets 18-åringar. Med antagandet att cirka 50 000 av de cirka 100 000 i en årskull 18-åringar är mönstringsbara skulle alltså kostnaderna för ett mönstringsförfarande för 50 000 18-åringar uppgå till . Mina bedömningar att mönstring och utredning med personlig inställelse bör vara förbehållet värnpliktssystemet innebär inte några förändringar jämfört med dagens system och medför således inte heller några konsekvenser. 14.4.2En dag i Försvarsmakten för landets 18-åringar Förstärkt folkförankring av försvaret. Försvarsmaktens rekryteringsförmåga ökar. Positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. positiva konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga och samhällets krisberedskap. Gymnasieskolor kan använda sig av dessa informationsdagar som en del av undervisningen i ämnet totalförsvarskunskap. Genomförandet av detta förslag innebär ekonomiska konse- kvenser för Försvarsmakten. De ökade ekonomiska resurser som Försvarsmakten behöver för att genomföra i Försvarsmakten måste, i de fall kostnaderna inte ryms inom nuvarande budgetramar och rege- ringens ökade ekonomiska satsningar på det svenska för- svaret, finansieras genom en höjning av anslaget. Som ett led i att öka Försvarsmaktens öppenhet och delaktighet i det svenska samhället och för att bidra till en modern folkförank- ring av försvaret föreslår jag att Försvarsmakten regelmässigt ska anordna och bjuda in alla 18-åringar till särskilda infor- mationsdagar kallade i Försvarsmakten. Med ökad informa- tion och kunskap om Försvarsmakten och dess verksamhet stärks folkförankringen av det militära försvaret. I och med att enskilda får ökad kunskap om Försvarsmakten och dess verksamhet kom- mer Försvarsmaktens rekryteringsförmåga att påverkas positivt. Särskilt kvinnor, som inte har lika många förebilder inom militärt arbete, kan gynnas av att få ta del av information vid sådana här informationsdagar. Under förutsättning att erforderliga resurser tillförs Försvars- makten för att anordna i Försvarsmakten och om anordnas i samarbete med de frivilliga försvarsorganisation- erna menar jag att mitt förslag inte kommer att påverka Försvars- maktens operativa förmåga negativt. medför en ökad folkförankring av försvaret en stärkt rekryteringsförmåga samt positiva konsekvenser för Försvars- maktens operativa förmåga och samhällets krisberedskap. Gymnasieskolor kan i den mån det är aktuellt använda sig av sådana här informationsdagar som ett resurseffektivt komplement till den undervisning som ska göras inom ramen för ämnet total- försvarskunskap (se förslag i avsnitt 8.3.6). Såväl Försvarsmakten som gymnasieskolorna skulle alltså kunna spara såväl ekonomiska som personella resurser genom att samarbeta och anordna under skoltid. Samhällskunskapslärarna och eleverna kan dra nytta av den kompetens som Försvarsmaktens personal bidrar med när det gäller totalförsvarskunskap och Försvarsmaktens kostnader för att anordna sådana här informationsdagar skulle bli avsevärt lägre än om de förläggs . I sammanhanget måste poäng- teras att även de 18-åringar som inte går i gymnasiet ska bjudas in och ges möjlighet att delta i i Försvarsmakten. Det finns dock inget som hindrar att detta görs . Liknande informationsdagar som mitt förslag om i För- svarsmakten anordnas på olika förband i landet. På vissa förband anordnas även s.k. military week-ends och längre läger för ungdomar under skollov. Vissa förband har ett väl utvecklat sam- arbete med skolor och anordnar sådana här dagar under skoltid och Försvarsmakten anordnar busstransport och bjuder elever och lärare på lunch. Enligt de uppgifter som framkommit om kostnad- erna för att anordna sådana här dagar framgår att dessa går att genomföra till relativt låga kostnader. Enligt uppgifter från de för- band jag varit i kontakt med uppgår kostnaden för att anordna en för skolungdomar och för allmänheten till sammanlagt cirka 250 000–. Dessa lokala initiativ kräver sannolikt mindre administration och kostnader än vad i Försvarsmakten kommer att med- föra. Inbjudan till i Försvarsmakten ska exempelvis göras till samtliga landets 18-åringar och fler förband måste engageras. Kostnaderna för Försvarsmakten att anordna i Försvars- makten blir beroende av om anordnas på vardagar eller helgdagar. Som jag redovisat ovan skulle både Försvarsmakten och gymnasieskolorna ha fördelar av att anordna på var- dagar under skoltid, alternativt om detta inte är möjligt på en var- dag under skollov. Kostnaderna för Försvarsmakten att bjuda deltagarna på lunch blir beroende av vilken ambitionsnivå på lunch man väljer. Ett kostnadseffektivt alternativ är givetvis att bjuda gymnasieeleverna på samma lunch som den lunch rekryterna erbjuds. Vid medverkan av de frivilliga försvarsorganisationerna och hem- värnet med de nationella skyddsstyrkorna kan även kostnaderna för praktiska arrangemang bli lägre. Om inbjudan ska skickas separat till alla landets 18-åringar medför detta en högre kostnad än om inbjudan t.ex. samordnas med Totalförsvarets rekryteringsmyndighets utskick med bered- skapsunderlaget (se avsnitt 6.2.1 och 8.3.3). Vidare påverkas kostnaderna av hur mycket och vad som ska förevisas vid respektive förband. Kostnad för resor och för hur många och hur många som behöver erbjudas logi för att de har lång resväg påverkar också den slutliga kostnadsbilden. I och med att jag framhåller att Försvarsmakten måste ges relativt stor frihet att utforma och dess innehåll är det inte möjligt för mig att göra en exakt beräkning av kostnaderna för att anordna i Försvarsmakten. Det går inte heller att förutspå hur många 18-åringar som väljer att delta . Försvarsmakten har tagit fram en beräkning av hur mycket myndigheten bedömer att anordnandet av i Försvarsmakten kan komma att kosta om genomförs . Denna beräkning presenteras nedan. För närmare nedbrytning av de olika kostnadsposterna hänvisas till Försvarsmaktens kalkyl som åter- finns i bilaga 7. Jag redovisar även en alternativ beräkning av hur mycket anord- nandet av i Försvarsmakten kan kosta om den genomförs på vardagar och med något ändrade förutsättningar än de som legat till grund för Försvarsmaktens beräkningar. Försvarsmaktens beräknade kostnader för att anordna i Försvarsmakten I detta stycke redovisas Försvarsmaktens beräkning av vad anord- nandet av i Försvarsmakten skulle komma att kosta . Försvarsmakten har bedömt att 25 000 personer skulle kunna förevisas/delta i i Försvarsmakten på alter- nativt att 50 000 personer skulle kunna förevisas/delta (dvs. 12 500 personer per dag). Försvarsmaktens beräkningar är gjorda utifrån den utgångs- punkten att separata utskick med personlig inbjudan ska göras till landets samtliga 18-åringar (cirka 110 000) och att informations- dagarna genomförs på 18 orter . Löne- kostnader, OB-tillägg, kostnader för övertidsersättning samt over- headkostnader är medräknade. Vidare är kostnader för drivmedel, fordon och ammunition som kan antas gå åt för att förevisa För- svarsmaktens verksamhet medräknade. Logikostnad för personer som har långt att resa och som inte kan resa har tagits upp, det framgår dock inte för hur många personer denna beräk- ning är gjord. Tabell 14.1 Försvarsmaktens beräknade årliga kostnad för att genomföra i Försvarsmakten Genomförande på helgdagar och Försvarsmakten står för kost, logi och reskostnad. Totalkostnad (cirkakostnad utslagen per person) 25 000 deltagande personer 50 000 deltagande personer