sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Män lägger påtagligt mindre tid per dag åt matlagning än kvinnor men ett klart närmande mellan könen sker genom att männen ökar sin tid och kvinnorna minskar sin. Män lägger påtagligt mindre tid per dag åt diskning och avduk- ning men ett klart närmande mellan könen sker genom att kvinnor minskar sin tid på denna aktivitet. Män lägger cirka hälften så mycket tid som kvinnor på städning av bostaden. Män lägger i förhållande till kvinnor 2/3-delar mindre tid på tvätt och strykning men ett klart närmande mellan könen sker genom att männen ökar sin tid och kvinnorna minskar sin. Tvättning och strykning är dock den mest ojämställda hushålls- sysslan.97 När det gäller underhållsarbetet lägger män lägger dubbelt så mycket tid som kvinnor på detta98 men en total minskning sker genom att både män och kvinnor minskar sin tid. Den mest ojämställda underhållsaktiviteten är reparationer och underhåll av hushållets fordon, den mest jämställda att rasta hunden.99 Även om skillnaderna i tidsåtgång per dag mellan könen kan vara liten är den totala skillnaden, per dag, inte liten. Detta inte minst om man beaktar hur mycket faktisk ledig tid det finns tillgänglig för en heltids- eller näst intill heltidsarbetande person. 95Matlagning, brödbakning, egenproduktion av matvaror, diskning och avdukning, städning av bostaden, tvätt och strykning, vård och tillverkning av kläder samt eldning och vedhuggning. 98Sköta tomt och trädgård, renovera hus, tvätta bil, etc. 99SCB 2012b s. 71 f. Mäns betalda och obetalda arbete 6.3.5På vardagar tillbringar papporna mindre med barnen än mammorna Det finns påtagliga skillnader mellan den tid pappor och mammor ägnar åt sina barn och hur de umgås med sina barn (figur 6.12). Källa: SCB 2012b s. 74. Vi ser här och baserat på andra uppgifter från SCB100 bl.a. att män ägnar mindre tid åt barnen än kvinnor att ett närmande mellan könen sker genom att männen ökar sin tid för omsorg om barnen och kvinnorna minskar sin att män och kvinnor när det gäller barnomsorg ägnar mest tid åt tillsynen av barnen, männen mindre tid än kvinnorna 100 SCB 2012b s. 73 ff. Mäns betalda och obetalda arbete att småbarnsmammorna ägnar mer än åt barnomsorg, mammorna till äldre barn . För de män och kvinnor som lever i ett familjeförhållande gäller att föräldrar i genomsnitt tillbringar mellan 5 och av dygnet med sina barn beroende på vilken dag det är, vardag eller veckoslut. På vardagar tillbringar papporna mindre med barnen än mammorna, något som till stor del beror på att papporna ägnar mer tid åt förvärvsarbete. På veckosluten då papporna och mammorna ägnar i stort lika mycket tid åt förvärvsarbete tillbringar papporna närmare mindre med barnen än mammorna.101 När det gäller skillnader mellan barnens kön kan bl.a. noteras att i familjer med endast flickor tillbringar mammorna i genomsnitt mer med barnen än vad papporna gör. Frågan om umgänget med barn gäller förstås inte bara tiden i timmar utan vad man gör när man tillbringar tid med barnen. Här kan vi bl.a. se att i familjer med pojke/pojkar pappor hemarbetar med sin/a pojke/ar i närheten mindre än vad mammorna gör att i familjer med enbart pojke/ar papporna ägnar mer tid åt Tv- tittande tillsammans med barnen än vad mammorna gör. Sammantaget kan man av detta avsnitt, 6.3.5, konstatera, vilket vi tidigare gjort, att pappor ägnar mindre tid åt barnen än mammor. Detta kan delvis förklaras som en konsekvens av att pappor förvärvsarbetar mer men det förklarar inte skillnaden vid veckosluten. Värt att notera är också mammors tidsmässigt tätare koppling till sina döttrar. 6.3.6Mäns olika inkomst, utbildning och uppfattningar om jämställdhet påverkar omfattningen av hemarbetet Vid en stor svensk undersökning fann man att de mest konservativa männen i fråga om arbetsfördelning i hemmet var de och de med låg utbildning.102 101SCB 2012b s. 75. 102Ds A 1983:2 bil. 2 s. 15. Mäns betalda och obetalda arbete Baserat på uppgifter avseende 2010/2011 kan man se att i stort gäller att med stigande ålder ökar männen med förgymnasial utbildning, gymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning större än sitt hemarbete. Motsvarande gäller inte för män med eftergymnasial utbildning kortare än . I stort gäller också att med stigande ålder i intervallen 18–respektive 30–och längre utbildning männen ökar sitt hem- arbete. Något tydligt mönster finns dock inte vad gäller män i andra åldersintervall.103 I har gjorts en detaljerad undersökning av sambanden mellan inkomst, utbildning och mäns andel av hushållsarbete och omsorgsarbete.104 Några av resultaten i denna var följande: För män med högre utbildning gäller att det är en tredjedel mer sannolikt (likely) att de gör en stor del av hushållsarbetet jäm- fört med män med lägre utbildning. För män med höga inkoms- ter är det mindre sannolikt att de delar lika, speciellt inte om deras fruar eller partners har lägre inkomst. Sannolikheten att en man gör en stor del av arbetet med att ta hand om barn ökar med utbildning (). Sannolik- heten minskar dock med inkomst (), särskilt om partnern har en lägre inkomst. Män med jämställdhetsnormer och -uppfattningar visade en tredjedel högre sannolikhet att delta i hushållsarbetet och en 10- procentig högre sannolikhet att delta i omsorgen om barn, jäm- fört med män med mindre av jämställdhetsnormer. Det är inte en ensam faktor som är relaterad till mäns involve- ring i hemarbete utan flera. Det är normer och uppfattningar om att jämställdhet ska råda, jämställda inkomster och resurser i relationen, yngre ålder och icke-traditionell könsidentiteter. Även om av männen höll med om att hushållsarbete och betalt arbete ska delas lika och 30–faktiskt upp- nådde en någorlunda balans så beskrev de flesta av responden- terna en traditionell fördelning av ansvar. Liknande resultat har noterats på EU-nivå.105 104Holter, Svare och Egeland 2013 s. 83. 105European Commission 2012. Mäns betalda och obetalda arbete Vi ser alltså här en tendens som tonar fram när det gäller mycket av jämställdheten. Jämställdheten har en koppling till den egna attityden till jämställdhet – ju positivare attityd till jämställdhet desto mer jämställt handlande, till utbildningsnivå – ju högre utbildning desto mer jämställt i hemmet, till inkomstnivå – män med medelinkomster (vare sig högsta eller lägsta skikten) har ett mer jämställt agerande. 6.3.7Var sjätte man anser sig göra för litet i hushållet I avsnitt 6.3.1–6.3.6 har vi berört resultat från tidsundersökningar. Som komplement till detta är det intressant att studera hur sammanboende män och kvinnor upplever sin arbetsfördelning i hemmet (figur 6.13).106 Vi kan av detta bl.a. konstatera att när det gällde Delar lika fanns en någorlunda samstämmig bild i undersökningen mellan könen men att upplevelserna i övrigt skiljde tämligen markant åt. Vad gällde skillnader mellan nedan nämnda grupperingar fann man bl.a. följande: 106 SCB 2011. Mäns betalda och obetalda arbete Region: de personer som bodde i mindre orter följde, och i viss mån förstärkte det mönster som finns i diagrammet ovan. Ålder: här var det svårt att finna någon tydlig skillnad. Utbildning: ju längre utbildning personerna hade desto jämnare var fördelningen av arbetsuppgifterna. Föräldraledighet: pappor som varit föräldralediga mer än en månad uppgav i större utsträckning att man delade hushållsarbete lika jämfört med dem som varit föräldralediga . Förvärvsarbete: bland de män som tjänade mer än sin maka/make/sambo var det en större andel som uppgav att de gjorde mindre hushållsarbete än sin partner jämfört med den grupp av män som tjänade mindre än sin maka/make/sambo. Även här kan vi se en någorlunda samstämmig uppfattning om Delar lika men i övrigt är det markanta skillnader i uppfattning mellan könen. Mäns betalda och obetalda arbete Igen, vi ser en stor samstämmighet när det gäller Delar lika men en påtaglig skillnad i övrigt mellan könen. De män som varit föräldralediga mer än en månad uppgav i större utsträckning än övriga att de delade omsorgsarbetet lika med sin partner.107 Det finns således en del likheter mellan resultatet av denna undersökning och de resultat vi nämnde ovan (avsnitt 6.3.6). I den svenska undersökningen fann man även en könsskillnad när det gällde tillfredsställelsen med fördelningen av arbetet i hus- hållet (tabell 6.2). Källa: s. 14. Vi ser alltså att även om det rådde en samstämmighet mellan 71–av männen och kvinnorna om att arbetsfördelningen var bra, det rådde en annan samstämmighet i att övriga män ansåg att 107 SCB 2011 s. 13. Mäns betalda och obetalda arbete de själva gjorde för litet och övriga kvinnor att de själva gjorde för mycket. Begreppet i-princip-mannen108 får här en tydlig belys- ning. 6.3.8Mäns – och kvinnors – största fritidsaktivitet är TV och radio I SCB:s tidsanvändningsundersökningar delas fritidsaktiviteter upp i nio delaktiviteter. Baserat på uppgifter från SCB109 kan vi bl.a. notera. Mäns, mätt, tre största fritidsaktiviteter är, i ordning, TV och radio, hobbies och social samvaro. Kvinnor har samma tre med undantaget att social samvaro för dem kommer på andra plats och hobbies på tredje. Män och kvinnor lägger numera ungefär lika mycket tid på idrotts- och friluftsaktiviteter. Det finns dock stora skillnader med avseende på familjecykel. Män lägger något mindre tid på social samvaro än kvinnor men båda minskar sin tid för detta. Män och kvinnor lägger mycket och på TV och radio. I genomsnitt lägger mannen åt detta, kvinnan . Minst tid lägger samman- boende småbarnsföräldrar, . 6.3.9Män ägnar sig mer åt motion utomhus, jakt och fiske än kvinnor Som ovan konstaterats (avsnitt 6.3.8) lägger numera män och kvinnor ungefär på idrotts- och friluftsaktiviteter. Det finns dock stora skillnader mellan vad män och kvinnor ägnar sig åt relaterat till familjecykel. Baserat på uppgifter från SCB110 kan vi bl.a. notera följande: 108Ds A 1983:2 s. 53. 110SCB 2012b, SCB TA 2010/11 Mäns betalda och obetalda arbete Män ägnar sig påtagligt mer än kvinnor åt jakt, fiske, idrott och motion utomhus och bilutflykter. Kvinnor ägnar sig påtagligt mer åt promenader i skog och mark. När det gäller jakt och män är det bland männen särskilt sammanboende småbarnsföräldrar och barnlösa 45–64-åriga sammanboende män som ägnar sig åt detta. När det gäller fiske och män dominerar bland männen samman- boende småbarnsföräldrar och barnlösa 45–64-åriga samman- boende män. När det gäller idrott och motion utomhus dominerar bland männen gruppen barnlösa sammanboende i åldrarna 20–. När det gäller bilutflykter dominerar bland männen gruppen barnlösa ensamstående 45–. Totalt sett kan vi konstatera att även om skillnaderna mellan könen inte är stora det finns en traditionell fördelning av hur könen fördelar sin tid när det gäller idrotts- och friluftsaktiviteter. Klassiskt manliga aktiviteter som jakt och fiske står sig. I detta kapitel har vi presenterat en stor mängd fakta. Vi har också fört vissa analytiska resonemang men eftersom det pågår annat utredningsarbete kring jämställdheten i arbetslivet111 har vi begränsat våra analyser. Kortfattat kan vi summera att traditionella mönster mellan män och kvinnor till stor del lever kvar när det gäller såväl förvärvsarbete som hem- och omsorgsarbete men skillnaderna minskar. Mer i detalj ser det ut på följande sätt. Män förvärvsarbetar i högre omfattning än kvinnor. Det är en större andel av männen som finns i arbetskraften jämfört med andelen av kvinnorna. Män har högre sysselsättningsgrad men skillnaderna minskar. Män och kvinnor är arbetslösa i ungefär samma omfattning. Mäns betalda och obetalda arbete Män gör mer traditionella yrkesval än kvinnor. Kvinnor gör inbrytningar på flera yrkesområden. Män arbetar i betydligt högre omfattning än kvinnor i den privata sektorn, kvinnor i betydligt högre omfattning än män i den offentliga. Män arbetar betydligt mer heltid än kvinnor men skillnaderna minskar Det är betydligt fler kvinnor än män som arbetar deltid därför att kvinnorna saknar heltidsarbete. Det är betydligt fler kvinnor än män som arbetar deltid därför att kvinnorna vårdar barn i större omfattning än män. Anhörigomsorg svarar kvinnor för i större omfattning av män. Män arbetar mer övertid och kvinnorna mer obekväm arbetstid. Bl.a. till följd av de ovanstående punkterna samt att män är mindre sjukskrivna än kvinnor är män mer närvarande på jobbet. Män arbetar mer faktisk tid än kvinnorna. Kopplat till det ovanstående är det kvinnorna som står för större delen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Skillnaden mellan könen minskar dock. I hemmet gör männen det mesta av underhållsarbetet och kvinnorna det mesta av hushållsarbetet. På vardagar tillbringar papporna mindre med barnen än mammorna. Detta har en koppling till männens mer omfattande förvärvsarbete och kvinnornas deltidsarbete. Jämställdhet i hemarbetet har en koppling till den egna attityden till jämställdhet – ju positivare attityd till jämställdhet desto mer jämställt handlande, till utbildningsnivå – ju högre utbildning desto mer jämställt i hemmet, till inkomstnivå – män med medelinkomster (vare sig högsta eller lägsta skikten) har ett mer jämställt agerande. Var sjätte sammanboende man anser sig göra för litet när det gäller hushållsarbete och var fjärde kvinna anser sig göra för mycket. Här kan man fråga sig varför man likväl har det ordnat på det sättet i sina hushåll. Mitt intresse för frågor om män, genus och jämställdhet väcktes under en kurs i kvinnopsykologi vid . Jag var den enda mannen i en stor kursgrupp med kvinnor i olika åldrar. När vi diskuterade olika laddade frågor, som till exempel mäns våld mot kvinnor, vände sig alla mot mig och undrade – Vad tycker du om detta då ? påbörjade jag en forskarassistenttjänst i och arbetade parallellt med två forskningsstudier, en om gymkultur och en om deltidspappor. Många av de frågor och perspektiv som jag arbetade med i dessa forskningsstudier berörde på ett eller annat sätt genusfrågor och konstruktionen av maskulinitet. Vi startade då en studiegrupp kring dessa frågor. Detta resulterade i flera antologier (Bland annat Rädd att Falla, ), deltagande i ett nordiskt forskarnätverk om maskulinitet och en rad internationella publikationer och kontakter. Mitt engagemang i dessa frågor har framför allt resulterat i mängder med forskningsstudier om män, familjer, faderskap, sexualitet och identitet. har denna forskning lett till en rad möten och föredrag med människor i olika verksamheter som arbetar med dessa frågor. Viktigast kanske är att man som privatperson har ett engagemang i dess frågor, som ju rör ett av de absolut viktigaste fundamenten för mänsklig samexistens. En spännande utmaning framöver blir att utveckla framför allt teorier om genus, hegemonisk maskulinitet och förändring. Vi behöver utveckla ett dubbelseende , där vi både kan studera förändringar av genusmönster och de mer stabila och varaktiga mönster som strukturerar mäniskors villkor i det senmoderna samhället. har varit expert i utredningen. Han är professor i pedagogik med inriktning mot barn- och ungdomsvetenskap. 7 Män, familj och föräldraskap 1.När barnet fyllt har pappan, i genomsnitt, svarat för av föräldrarnas gemensamma uttag av föräldra- penningsdagar. När barnet fyllt 2 har han svarat för . Det finns stora skillnader i pappors uttag och av papporna tar inte ut någon dag alls under barnets 2 första år. 2.Att öka mäns uttag av föräldraledighet är avgörande för att öka jämställdheten och för att stärka mäns omsorgsgivande och kontakten med sina barn. 3.För att markant öka mäns uttag av föräldraledighet behöver föräldraförsäkringen sannolikt göras till en individuell rättighet för varje förälder utan möjlighet att föra över dagar till den andra föräldern. En tredelning är ett möjligt alternativ, enbart en ytterligare pappamånad framstår som en reform med begränsad betydelse.1 4.Föräldrautbildningar och information till pappor behöver göras mer tillgänglig och nå fler män. 5.Mäns och kvinnors erfarenheter av problem i vårdnads- processer behöver synliggöras. Växelvis boende för barn blir allt vanligare efter separationer men vårdnadstvisterna ökar. 6.Den kommande utvärderingen av vårdnadslagstiftningen är angelägen och bör beakta hela vårdnadsprocessen och hur konflikter vid vårdnad- och umgängesfrågor kan minskas. 1 En av experterna i utredningen, , har önskat markera att han inte är för en delad föräldraförsäkring. Han anser att en individualiserad föräldraförsäkring sannolikt skulle ge positiva effekter på jämställdheten men ser andra nackdelar med vår slutsats. Hans bedömning är att det finns en övertro på reformen då den inte skulle leda till ett jämnt uttag av tiden med barnet eftersom det tas ut mycket tid utöver de betalda dagarna och påverkan på mäns attityder till kvinnor, våld m.m. skulle vara rätt indirekt och därmed sannolikt inte så stor. Män, familj och föräldraskap 7.Fastställande av faderskap för ogifta män som är samboende med mamman borde förenklas, hbtq-föräldrars rättigheter som föräldrar och möjlighet att dela på föräldraförsäkringen behöver utredas. Frågor om män, familj och föräldraskap rör vid centrala jämställdhets- politiska utmaningar och personliga erfarenheter med stor betydelse för människors liv. Mäns uttag av föräldraledighet ökar men utvecklingen går långsamt. Ansvaret för vård av små barn har traditionellt varit och är fortfarande i hög utsträckning kvinnors men många män söker efter en förändring av detta. I det här kapitlet diskuterar vi mäns inställning till föräldraskap, den svenska pappapolitikens historia, mäns uttag av föräldraförsäkringen samt mäns erfarenheter vid separationer och vårdnadstvister.2 Att vara förälder , drygt in , skiljer sig på flera sätt från tidigare generationers föräldraskap.3 En lång rad studier av det moderna familjelivet har visat hur förväntningarna på moderskapet och faderskapet successivt har förändrats, att valmöjlig- heterna i föräldraskapet har ökat och att familjen som samlevnadsform delvis fått en ny innebörd. Snäva och tydligt uppdelade föräldraroller har luckrats upp till förmån för en större öppenhet och flexibilitet i föräldraskapet. Dagens föräldrar, kvinnor såväl som män, förväntas leva jämställda liv och vara lika närvarande i barnens vardag som verkligheten alltjämt sällan ser ut på det sättet. Den heterosexuella kärnfamiljsnormen har också utmanats och förändrats. Homosexuella föräldrar har kämpat för och tillerkänts rättigheter. Många föräldrar är ensamstående eller lever i ombildade familjer med bonusbarn. Det har blivit vanligare att kvinnor inseminerar och skaffar barn på egen hand genom att t.ex. åka till nordiska grannländer där detta är tillåtet. Familjer som tidigare levt i skuggan av den traditionella kärnfamiljsnormen har därmed tagit 2Frågan om tillfällig vård av sjukt barn (vab) har vi inte behandlat djupare. Frågan kommer att behandlas av JA-delegationen (A 2011:05). 3Inledningen i detta avsnitt, 7.1, återger till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning; , Föräldraskap och arbetsliv - om lojalitetskonflikter i familjelivets vardag, bilaga 17 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som Plantin 2014. Män, familj och föräldraskap större plats i offentligheten även om det fortfarande inte är ovanligt att de möter negativa attityder. Det är kvinnor som tar det huvudsakliga ansvaret för omsorgen om barn (se avsnitt 7.1.2 och kapitel 6). visar forskning att många av dagens män söker en förändring på detta område, inte bara i utan i en rad länder. Den omfattande attitydunder- sökningen social survey (ESS), som genomförts i mer än 35 olika länder i , visar exempelvis att många av dagens fäder ser det som angeläget att hitta en balans mellan arbete och familjeliv. De uttrycker också en vilja att minska sin arbetstid till förmån för mer tid med familjen. Familjelivet värderas således allt högre av fäderna och föräldraskapet är något som ofta beskrivs som djupt känslomässigt förankrat i mäns liv. I flera forsknings- studier framställs faderskapet som en mognadsprocess, något som ger en bredare handlingsrepertoar i takt med att man upptäcker nya sidor av sig själv och något som tydligt påverkar agerandet, inte bara i familjelivet utan också i arbetslivet.4 Den svenska välfärdsstaten har, , tagit ett stort ansvar för föräldrars möjligheter att kunna kombinera arbets- liv och familjeliv. Dagens fäder och mödrar har samma lagstadgade rättigheter i arbetslivet, ges tillgång till en väl utbyggd barnomsorg och erbjuds jämförelsevis stora möjligheter genom en generös föräldraförsäkring. Bakom denna utveckling ligger ett långvarigt och omfattande socialt förändringsarbete som bl.a. haft som syfte att trygga reproduktionen av arbetskraft och öka jämställdheten mellan könen. Ett mål med förändringsarbetet har även varit att trygga barnens utveckling och välfärd. Resultatet har blivit att svenska föräldrar, i ett internationellt perspektiv, ges stora förutsättningar att balansera mellan individuella önskemål och behov i arbetslivet och det gemensamma ansvaret kring barnen.5 Det finns emellertid stora skillnader i hur mödrar och fäder hanterar dessa möjligheter och även i hur familjepolitiken adresserar kvinnor och män. Även om andelen kvinnor i arbetskraften är nästan lika hög som andelen män, arbetar bara drygt hälften av alla småbarns- mödrar heltid (se vidare kapitel 6.2).6 Mäns uttag av föräldraledighet är också, trots en ungefärlig dubblering , betydligt mindre än kvinnornas (se avsnitt 7.1.2). I ett bredare perspektiv är det 5Bäck-Wiklund och Plantin 2007, Plantin och 2009, och , 2010. 6Av kvinnor med barn arbetar heltid. Motsvarande för män är . Källa: SCB() Män, familj och föräldraskap alltså kvinnorna som i högre utsträckning anpassar sitt lönearbete efter familjens behov (se kapitel 6). I internationell jämförelse är svensk familjepolitik förknippad med lägre barnfattigdom och med ekonomisk jämlikhet. Detta förhållande motverkas av ett ojämställt uttag av föräldraledighet, av att kvinnor är hemma mycket längre än män (se avsnitt 7.1.2) och därtill inte sällan börjar eller fortsätter arbeta deltid (se kapitel 6). Det har myntats ett begrepp pappapolitik för att beskriva och analysera hur den svenska föräldraförsäkringen syftat till att omforma mäns relation till familj och barn.7 då möjlig- heten till betald pappaledighet infördes i har staten, främst via , på olika sätt argumenterat för nyttan med mer närvarande pappor. Det har pekats på att den generella argumentationen framställt ett aktivt faderskap som en rättighet och möjlighet för män, snarare än en skyldighet eller ett ansvar. Kvinnors ansvar som föräldrar har tagits för givet medan mäns engagemang setts som valfritt. Denna valfrihetslinje har utmanats, särskilt då den första kvoterade pappamånaden infördes , och i samband med att maktfrågor artikulerades inom jämställdhetspolitiken i början av 2000-talet.8 7.1.1Motsatta trender i familjepolitiken har den svenska familjepolitiken utmärkts av en dubbelhet.9 Mäns ökade föräldraledighet har fortsatt setts som en viktig jämställdhetsfråga. Men istället för fortsatt kvotering av föräldraförsäkringen har den aktiva åtgärden från politiskt håll varit jämställdhetsbonusen. Denna har reformerats och systemet har förenklats. Utvärderingar från visar dock att dessa åtgärder inte haft någon markant effekt på mäns uttag.10 Parallellt med detta infördes möjligheten till vårdnadsbidrag – en reform som i praktiken stödjer familjer där en förälder är huvud- försörjare och en, oftast mamman, stannar hemma och vårdar barnen. Detta går med andra ord i motsatt riktning till det jämställdhets- 9I avsnitt 7.1.1 till 7.1.7 återges till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning; , Män, föräldraledigheten och föräldraförsäkringen, bilaga 5 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som Duvander 2014. Män, familj och föräldraskap politiska delmålet om att det ska vara en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet.11