sou · H2B320 · 2014-04-01 00:00:00 — Föreskrifterna kan t.ex. innehålla regler om hur det ska kontrolleras vem som har utfört en sökning i systemet och när sökningen har skett. Föreskrifterna bör utarbetas av Datainspektionen. Paragrafen har utformats efter förebild i lagen (1996:1156) om receptregister, patientdatalagen (2008:355) och apoteksdatalagen (2009:367). Förslaget behandlas i avsnitt 7.6.14. Bestämmelsen innebär en skyldighet för och att ta bort (gallra) personuppgifter , dvs. Skyldigheten avser alla uppgifter om licenser, t.ex. förskrivarens motivering, licensansökan och licensbeslutet. Förslaget behandlas i avsnitt 7.6.15. Eftersom bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse av personuppgifter och skadestånd endast är tillämpliga när uppgifter behandlats i strid med den lagen eller föreskrift som har utfärdats med stöd av den lagen, har det i lagen om behandling av personuppgifter vid licenshantering tagits in en hänvisning till de bestämmelserna. Personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd gäller således även vid tillämpning av lagen om behandling av personuppgifter vid licenshantering. utformats efter förebild i lagen (1996:1156) om receptregister och apoteksdatalagen (2009:367). Förslaget behandlas i avsnitt 7.6.16. I bestämmelsen redogörs för den information som den personupp- giftsansvarige ska lämna till den enskilde. Bestämmelsen utgör en precisering av den informationsskyldighet som anges i 25 § person- uppgiftslagen (1998:204). Det överlåts åt varje personuppgifts- ansvarig att avgöra hur informationen ska lämnas. Det är dock viktigt att den personuppgiftsansvarige skapar rutiner så att han eller hon kan fullgöra informationsskyldigheten. Paragrafen har utformats efter förebild i lagen (1996:1156) om receptregister, patientdatalagen (2008:355) och apoteksdatalagen (2009:367). Förslaget behandlas i avsnitt 7.6.17. 11.2Läkemedelslagen (1992:859) I fjärde stycket, som är nytt, föreslås en bestämmelse om att beslut om tillstånd till försäljning enligt tredje stycket gäller för samtliga öppenvårdsapotek. Har enligt tredje stycket bifallit ett öppenvårdsapoteks ansökan om tillstånd (dvs. en licens) att sälja ett icke godkänt läkemedel gäller beslutet således för alla öppenvårdsapotek som därigenom har rätt att sälja läkemedlet. Bestämmelsen avser endast försäljning till konsument, dvs. öppen- vårdsapotekens licenshantering. Bestämmelsen avser inte situa- tionen att det är ett sjukhusapotek som har fått licensen beviljad. Utredningen föreslår att en partihandlare som bedriver detaljhandel med läkemedel under vissa förutsättningar får ansöka om licens, se 3 kap. 18 § tredje stycket läkemedelsförordningen (2006:272). Eftersom en sådan partihandlare inte är ett öppenvårdsapotek omfattas inte heller den hanteringen av fjärde stycket. Uppgifter om beviljade licenser kommer att finnas i den s.k. kommunika- tionslösningen hos , dvs. en databas med upp- gifter om licenser. Bestämmelser om licens finns i 3 kap. 18 § läkemedelsförord- ningen (2006:272) och i föreskrifter (LVFS 2008:1) om tillstånd till försäljning av icke godkänt läkemedel (licens- föreskrifter), omtryckt och ändrad genom LVFS 2012:21. Med öppenvårdsapotek avses en inrättning för detaljhandel med läke- medel som bedrivs med tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Bestämmelsen i femte stycket är ny. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela före- skrifter om vad som ska gälla vid tillstånd enligt tredje stycket, dvs. vid till exempel licens. Förslaget behandlas i avsnitt 7.4 och 7.5. 11.3Lagen (1996:1156) om receptregister För att TLV ska kunna utöva tillsyn och pröva subventionen för de licensläkemedel som ingår i läkemedelsförmånerna behöver TLV tillgång till uppgifter om bl.a. priser och volymer. Den begränsning som finns i första stycket punkten 10 bör därför tas bort. I andra stycket sker ett tillägg så att för ändamålet debitering till landstingen (första stycket punkten 3) får uppgifter som kan hän- föras till en enskild person även omfatta kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168). Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestäm- melse, se SOU 2012:75 och SOU 2013:23. Förslagen behandlas i avsnitten 5.6 och 7.7.1. I första stycket punkten 1 sker ett tillägg om att receptregistret, utöver de andra uppgifter som anges i punkten 1, även får innehålla uppgift om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168). I 7 kap. 1 § smittskyddslagen anges att läkemedel som har förskrivits av läkare mot en allmänfarlig sjukdom och som läkaren bedömer minskar risken för smittspridning är kostnadsfria för patienten. Av 6 § lagen (1996:1156) om receptregister följer att personuppgifter får behandlas i receptregistret för bl.a. expediering av läkemedel. Av 2 kap. 6 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel framgår att öppenvårdsapoteken vid expediering av läkemedel ska lämna de uppgifter som anges i 8 § lagen om receptregister till E-hälsomyn- digheten. Förslaget innebär att öppenvårdsapoteken ska skicka uppgiften om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen till E-hälso- myndighetens receptregister. ska sedan lämna ut uppgiften till landstingen, se 14 §. Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestäm- melse, se SOU 2012:75 och SOU 2013:23. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. I bestämmelsen regleras uppgiftsskyldighet till landstingen. ska även lämna ut uppgifter om kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168) till det landsting som enligt 7 kap. 4 § smittskyddslagen ansvarar för kost- naderna. Därutöver sker en redaktionell ändring så att det tydlig- görs att skrivningen omfattas av lagen (2002:160) om läkemedels- förmåner m.m. endast avser varor, inte läkemedel. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. 11.4Lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Bestämmelsen är ny. Om enligt 7 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. har fast- ställt pris för ett läkemedel ska öppenvårdsapoteken tillämpa det priset även när läkemedlet förskrivs kostnadsfritt enligt smitt- skyddslagen (2004:168). I 7 a och 7 b §§ lagen om läkemedelsför- måner m.m. finns bestämmelser om när apoteken får använda andra priser än de av TLV fastställda. Detta gäller även för de läkemedel som förskrivs kostnadsfritt enligt smittskyddslagen. Förslaget behandlas i avsnitt 5.5. Av bestämmelsen följer att det är den som marknadsför läkemed- let, dvs. innehar godkännandet för försäljning, som ansöker om att läkemedlet ska omfattas av läkemedelsförmånerna. Eftersom det inte finns någon innehavare av godkännande för försäljning beträf- fande extemporeläkemedel, lagerberedningar (med eller utan riks- licens), eller icke godkända läkemedel som efter tillstånd (licens) från får säljas, följer därför att sökanden i dessa fall är någon annan och att det är denne som ska visa att villkoren i 16 § är uppfyllda. Beträffande extemporeläkemedel och lagerbered- ning är det vanligtvis apoteken som är sökande. Beträffande licens- läkemedel kan sökande t.ex. vara ett läkemedelsföretag som ännu inte har erhållit försäljningsgodkännande för läkemedlet men även andra som hanterar läkemedlet, t.ex. apotek eller en aktör som bedriver partihandel med läkemedel. Utredningen föreslår ett bemyndigande angående regleringen av dessa läkemedelsgrupper, se 16 §. I dessa föreskrifter bör det anges vilka som är sökande för de olika läkemedelsgrupperna. Definition av extemporeläkemedel återfinns i TLVFS 2009:3 och av licens, lagerberedningar och riks- licenser i LVFS 2008:1. Förslaget behandlas i avsnitt 7.7 och kapitel 9. I bestämmelsen sker ett tillägg så att det inte anges att det måste vara den som marknadsför ett läkemedel eller en vara som kan begära utträde ur läkemedelsförmånerna. Beträffande extempore- läkemedel, lagerberedningar (med eller utan rikslicens), och icke god- kända läkemedel som efter tillstånd (licens) från får säljas, finns det inte någon som marknadsför läkemedlet, se förslag till 8 §. Förslaget behandlas i avsnitt 7.7 och kapitel 9. I bestämmelsen sker ett tillägg så att det inte anges att det måste vara den som marknadsför ett läkemedel eller en vara som kan begära prisändring. Beträffande extemporeläkemedel, lagerbered- ningar (med eller utan rikslicens), och icke godkända läkemedel som efter tillstånd (licens) från får säljas, finns det inte någon som marknadsför läkemedlet, se förslag till 8 §. Förslaget behandlas i avsnitt 7.7 och kapitel 9. Av bestämmelsen följer att s.k. extemporeläkemedel, lagerbered- ningar (med eller utan rikslicens) samt icke godkända läkemedel som efter tillstånd (licens) från får säljas, får ingå i förmånerna utan den prövning som anges i 15 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om när ett sådant läkemedel får ingå i läkemedelsförmånerna och vad som i övrigt ska gälla, se förslag till bemyndigande för Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket i 4 b § förordningen (2002:687) om läkemedels- förmåner m.m. Definition av extemporeläkemedel återfinns i TLVFS 2009:3 och av licens, lagerberedningar och rikslicenser i LVFS 2008:1. Det är endast receptbelagda läkemedel som får ingå i läkemedelsförmånerna men regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om förutsättning- arna för att ett visst receptfritt läkemedel eller en viss grupp av sådana läkemedel ska ingå i läkemedelsförmånerna, se 17 § lagen om läkemedelsförmåner m.m. Detta gäller även för de läkemedel som avses i 16 §. Lagändringen träder ikraft men beslut som redan fattats med stöd av äldre bestämmelser ska alltjämt gälla. Det innebär att de beslut som TLV och tidigare LFN fattat gäller till dess de ersätts av annat beslut eller upphävs. Förslaget behandlas i avsnitt 7.7 och kapitel 9. 11.5Förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. Bestämmelsen är ny. Av den föreslagna bestämmelsen i 16 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. följer att ett extempore- läkemedel, en lagerberedning (med eller utan rikslicens) eller ett icke godkänt läkemedel som efter tillstånd (licens) från får säljas, får ingå i läkemedelsförmånerna utan en prövning enligt 15 § nämnda lag. bemyndigas att meddela föreskrifter om när dessa läkemedel får ingå i läkemedelsförmånerna och vad som i övrigt ska gälla. Förslaget behandlas i avsnitt 7.7 och kapitel 9. Det sker ett tillägg i fjärde stycket så att det på öppenvårds- apotekens verifikation, i förekommande fall, ska anges om läke- medlet har förskrivits kostnadsfritt enligt smittskyddslagen (2004:168). Utredningen har tidigare föreslagit ändringar i denna bestäm- melse, se SOU 2012:75 och SOU 2013:23. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. 11.6Smittskyddsförordningen (2004:255) Bestämmelsen är ny. Landstingens ersättning till öppenvårds- apoteken för läkemedel som är kostnadsfria för patienten enligt smittskyddslagen (2004:168) ska betalas till som ska förmedla den till apoteken. Bestämmelsen är utarbetad efter förebild i 16 § förordningen (2002:687) om läkemedels- förmåner m.m. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. 11.7Förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal Bestämmelsen i första stycket punken 8 är ny. får lämna uppgifter ur registret över legitimerad hälso- och sjukvårds- personal () till för myndig- hetens licenshantering enligt lagen (0000:00) om behandling av personuppgifter vid licenshantering. Förslaget behandlas i avsnitt 7.6.19. 11.8Läkemedelsförordningen (2006:272) Bestämmelsen i andra stycket är ny. Av bestämmelsen följer att ansökan om tillstånd till försäljning på öppenvårdsapotek av ett icke godkänt läkemedel enligt 5 § tredje stycket läkemedelslagen (1992:859), s.k. licens, får göras av öppenvårdsapotek. Vad som avses med öppenvårdsapotek framgår av lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Bestämmelser om licens återfinns i LVFS 2008:1. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Av bestämmelsen följer att den som har tillstånd enligt 3 kap. 1 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel och avser att i enlighet med 4 kap. 1 § andra stycket nämnda lag sälja vacciner och serum till veterinärer, får ansöka om tillstånd enligt 5 § tredje stycket läkemedelslagen (dvs. licens) för den försäljningen. Förslaget behandlas i avsnitt 7.4. Bestämmelsen i fjärde stycket är ny. får med- dela föreskrifter om vad som ska gälla vid tillstånd enligt 5 § tredje stycket läkemedelslagen (1992:859), dvs. bland annat vid licens. Exempelvis bör reglera under vilka förutsätt- ningar licens kan beviljas. Förslaget behandlas i avsnitt 7.5. 11.9Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen innehåller sekretessbrytande bestämmelser i förhållande till den sekretess som gäller för enligt 25 kap. 17 a och b §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Första stycket avser uppgiftsutlämnande med anledning av lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning. Paragrafens andra stycke innehåller en sekretessbrytande bestämmelse till förmån för enskild. I stycket anges att sekretessen enligt 17 a och 17 b §§ inte hindrar att uppgift i receptregistret lämnas till öppenvårdsapotek, hälso- och sjukvårdspersonal eller förskrivare enligt vad som före- skrivs i lagen (1996:1156) om receptregister. lagen om receptregister som avser uppgiftslämnande till enskilda finns i lagens 12, 13 och 15 §§. Eftersom uppgiftsutlämnande ska ske enligt lagen (0000:00) om behandling av personuppgifter vid licenshantering sker en hänvisning även till denna lag. Hänvis- ningen till receptregistret tas också bort. I lagen (0000:00) om behandling av personuppgifter vid licenshantering finns bestäm- melser om den som är behörig att förordna läkemedel, till skillnad från i bestämmelserna i lagen om receptregister där det anges för- skrivare. Begreppet behörig att förordna läkemedel är ett vidare begrepp än förskrivare. Båda grupperna är dock hälso- och sjuk- vårdspersonal varför ordet förskrivare tas bort, se patientsäker- hetslagen (2010:659). Ingen ändring i sak är avsedd. Förslaget behandlas i avsnitt 7.6.12. 11.10Förordningen (2009:659) om handel med läkemedel Genom ett tillägg i bestämmelsen om vilka uppgifter som öppen- vårdsapoteken ska lämna till för framställning av statistik, anges att apoteken även ska lämna uppgift om kost- nadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168). Denna uppgift kommer att framgå av receptet. Av fjärde stycket framgår att andra och tredje styckena inte gäller för sådana uppgifter som redan lämnats till i enlighet med lagen (1996:1156) om receptregister. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. Vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet En särskild utredare ska göra en översyn av vissa frågor som rör prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läke- medels- och apoteksområdet. I dessa direktiv beskrivs de delar av uppdraget som rör maskinell dosdispensering, vissa övriga frågor samt handeln med läkemedel för djur. Regeringen avser att i till- läggsdirektiv ta upp frågor om prissättningen av originalläkemedel utan generisk konkurrens samt ett antal andra frågor som rör pris- sättningen av läkemedel. Utredaren ska genomföra en översyn av den rättsliga reglering som gäller vid maskinell dosdispensering av läkemedel till patienter i öppen och sluten vård i . I uppdraget ingår även att analy- sera om det finns en skyldighet att tillåta aktörer i utlandet att bedriva maskinell dosdispensering av läkemedel till patienter i och, om så inte skulle vara fallet, detta ändå är lämpligt. Syftet med översynen är att utforma ett förslag till regelsystem och andra åtgärder som åstadkommer god tillgänglighet till dosdis- penserade läkemedel, en säker och ändamålsenlig läkemedelsan- vändning och goda förutsättningar för en väl fungerande konkur- rens på hela apoteksmarknaden. I detta ligger bl.a. att så långt det är möjligt skapa goda förutsättningar för både små och stora aktörer att verka på likvärdiga villkor. Vidare har frågor som rör prissättning av dosdispenseringstjänsterna och de läkemedel som dispenseras stor betydelse. Regelsystemet ska vidare utformas med särskilt beaktande av de uppgifter har att utföra och med tillgodoseende av enskildas integritetsintressen liksom de olika offentliga intressen som gäller för läkemedelshante- ringen inom hälso- och sjukvården samt för handel med läkemedel. Utredaren ska lämna de författningsförslag och andra förslag som behövs för att skapa ett ändamålsenligt regelsystem och en väl fungerande konkurrens. Utredaren ska också analysera hur ägande av samt de förutsättningar som gäller för sist- nämnda bolags verksamhet, bl.a. enligt ägaranvisningar från staten, påverkar konkurrensen på marknaderna för dosdispensering, öppenvårdsapotek och slutenvårdens läkemedelsförsörjning. Om utredaren bedömer att det behövs förändringar på detta område för att skapa bättre förutsättningar för en väl fungerande konkurrens ska utredaren lägga fram förslag till lämpliga åtgärder. Utredaren ska lämna författningsförslag som innebär att öppen- vårdsapotekens skyldighet att skriftligen underrätta den som utfär- dat ett recept om att ett utbyte av ett läkemedel har skett, kan full- göras på ett mer ändamålsenligt sätt. Utredaren ska lämna förslag till ändringar i lagen (1996:1156) om receptregister som dels klargör att receptregistret får innehålla uppgifter om begränsningar i eller indragning av förskrivares för- skrivningsrätt, dels säkerställer att har en lagenlig skyldighet att lämna ut de nämnda uppgifterna till öppen- vårdsapoteken och att dessa apotek kan behandla uppgifterna med stöd av apoteksdatalagen (2009:367). Utredaren ska vidare lämna de förslag till ändringar av förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal som mot bakgrund av övriga författningsändringar bedöms lämpliga. Utredaren ska utreda behovet av nya bestämmelser om tystnads- plikt för och tillsyn över personal som tillverkar läkemedel för visst tillfälle på extemporeapotek och om ett sådant behov föreligger lämna de författningsförslag och andra förslag som behövs. Utredaren ska genomföra en översyn av gallringsbestämmelsen i 19 § lagen (1991:1156) om receptregister och, med särskilt beaktade av de integritetsskyddsintressen som finns, lämna författ- ningsförslag som löser de problem nuvarande utformning av bestämmelsen leder till. Utredaren ska analysera vilka ändringar som bör göras i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, avseende undantag från vissa krav på tillstånd, mot bakgrund av att omregleringen av apoteks- marknaden har möjliggjort för andra aktörer än att bedriva detaljhandel med läkemedel och tillverka extemporeläke- medel. Handel med läkemedel för djur Syftet med denna del av utredningen är att skapa en bättre tillgäng- lighet till läkemedel som administreras till djur och ett ändamåls- enligt regelsystem på området. Utredaren ska analysera om det bör vara möjligt att driva sär- skilda apotek som endast expedierar läkemedel för administrering till djur. För det fall utredaren föreslår att sådana ska kunna inrättas ska utredaren bl.a. lämna förslag avseende tillståndsgivning, tillsyn och kontroll, ägande av apotek samt vilka krav som ska gälla för verksamheten. Utredaren ska dessutom bedöma vilka konsekvenser en sådan förändring skulle kunna få vad gäller etableringen av öppenvårdsapotek samt vilka ekonomiska konsekvenser förändringen skulle kunna få för apoteksaktörerna. Utredaren ska vidare analysera om tillgängligheten till läkemedel för administrering till djur kan förbättras genom förändringar på följande områden: -Begränsningarna vad gäller vilka grupper som får driva öppen- vårdsapotek. -Öppenvårdsapotekens och partihandelns skyldighet att till- handahålla respektive leverera läkemedel som administreras till djur. -Veterinära inrättningars möjligheter att köpa läkemedel från partihandeln. -Veterinärers förskrivning av läkemedel. I utredarens uppdrag ingår också att se över vissa frågor rörande register, prissättning, statistik och tillsyn vad gäller handel med läkemedel för djur. Utredaren ska lämna de författningsförslag och andra förslag som behövs för att tillgodose uppdragets syften. Den omreglerade apoteksmarknaden ............................................. Förordnande av läkemedel för dosdispensering ................ 2.3.2 Skyldighet att tillhandahålla läkemedel 2.3.3 Lagen om läkemedelsförmåner m.m. ..................... Behandling av personuppgifter............................... 2.4.1 En bättre fungerande marknad............................... 2.4.2 Frågor som rör .................. Vissa övriga frågor .................................................. Handel med läkemedel för djur ...................................................... Marknaden för läkemedel för djur...................................... Tillgänglighet till läkemedel för djur .................................. 4.1.3 Tillstånd att driva öppenvårdsapotek..................... Läkemedel från partihandel .................................... Vissa receptfria läkemedel ...................................... 4.1.7 Tillgången till godkända läkemedel för djur.......... 4.2.2 Registrering av vissa uppgifter ............................... 4.2.3 Prissättning av läkemedel för djur.......................... 4.2.4 Statistik över användningen av läkemedel för 1 Den omreglerade apoteksmarknaden beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag som gör det möjligt för andra aktörer än att bedriva detaljhandel med recept- belagda och receptfria läkemedel (dir. 2006:136). Utredningen, som antog namnet (S 2006:08), överlämnade huvudbetänkandet Omreglering av apoteksmarknaden (SOU 2008:4). Huvudbetän- kandet handlar framför allt om förutsättningarna för att få tillstånd att bedriva detaljhandel med receptfria och receptbelagda läkemedel till konsument på en omreglerad apoteksmarknad. Utredningen lämnade härefter även betänkandena Apoteksdata- lagen (SOU 2008:28), Detaljhandel med receptfria läkemedel (SOU 2008:33) och slutbetänkandet Handel med läkemedel för djur (SOU 2008:46). Slutbetänkandet är särskilt inriktat på djur, men även övriga betänkanden behandlar handel med läkemedel för djur. trädde lagändringar i kraft som innebar att apoteksmarknaden omreglerades. Förslagen till dessa lagändringar lämnades i propositionen 2008/09:145 Omreglering av apoteks- marknaden. Ytterligare lagförslag som hör samman med omregle- ringen lämnades i propositionen 2009/10:96 Vissa apoteksfrågor. En övergripande målsättning för den omreglerade apoteks- marknaden är att ge konsumenter ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och ett bättre tjänsteutbud. Medlet för att uppnå denna målsättning är en väl fungerande konkurrens mellan olika aktörer på apoteksmarknaden. För detta krävs bl.a. att såväl stora som små aktörer har intresse av och möjlighet att etablera sig och verka långsiktigt på den svenska apoteksmarknaden. Sedan omregleringen har antalet apotek i landet ökat. hade meddelat 1143 tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek. är ett statligt ägt bolag som bl.a. har till uppdrag att på likvärdiga och icke-diskriminerande villkor erbjuda vissa tjänster till apoteksaktörer. Den verksamhet som bolaget bedriver är nödvändig för att öppenvårdsapotekens, vårdgivares och myndigheters verksamheter ska fungera. De närmare överväganden som gjorts beträffande bolagets inrättande samt dess uppgifter framgår av proposition 2007/08:87 Bildande av moderbolag för samt vissa omstrukture- ringsåtgärder, proposition 2008/09:145 Omreglering av apoteks- marknaden, proposition 2008/09:190 Handel med vissa receptfria läkemedel samt av de ägardirektiv som gäller för bolaget. En central del av Apotekens Service AB:s verksamhet består av tillhandahållandet av IT-baserade tjänster till bl.a. öppenvårds- apotek.