sou · H1B377d2 · 2014-01-01 00:00:00 — En introduktion till cloud computing och internationell handel. 5.Vägledning för digital samverkan, E-delegationen Version 2.0 6.Effektiv informationsförsörjning, lösningförslag, SKL, ppt. 7.E-tjänster i , , pdf 8.RIV-TA 2.1, tekniska anvisningar, CeSam 9.eHälsa i kommunerna 2013-2015, SKL 10.Termer och begrepp. 11.Teknisk Infrastruktur PROJEKT 2010 – It-samverkan i vård och omsorg, SKL. 12.Verksamhetsplan 2013 För gemensam utveckling av eHälsa inom ramen för CeHis, CeHis 13.NPÖ konsument över Internet, SKL 14.Informationsbehov ur olika perspektiv, 15.På väg mot en evidensbaserad praktik inom , , SKL 16.Om evidensbaserad praktik, 17.Nationell strategi för interoperabilitet, NSI (digital samverkan), E-delegationen 18.VIT(S)-boken teknisk arkitektur (), CeHis, Rev B I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 46 (68) Allmän handling - Handling som har inkommit till eller upprättats av en myndighet och som förvaras där. Aktör - Ospecificerad entitet som agerar på en marknad/bransch/domän/offentlig sektor. App/appar - Är en förkortning för applikation. Beställaren - , vilken ansvarar för myndighetsutövningen och har det yttersta ansvaret för kvalitén i utförandet av biståndsinsatserna. Beställning - Underlag som biståndshandläggaren delger utföraren när en brukare har valt sin utförare utifrån biståndsbeslutet. Biståndshandläggare - Regionens tjänsteman som utreder och fattar beslut om biståndsinsatser, d.v.s. de insatser brukaren har beviljats. Brukare - Har beviljats insats ex. hemtjänst. Digital handling - Synonym till elektronisk handling. Dokument - Se kommentaren under handling. Direktåtkomst - Möjlighet att på egen hand söka och ta del av uppgifter i register och databaser, som inte är allmänt tillgängliga, utan att kunna påverka innehållet. E - Står för elektronisk. Som förled avser e- utnyttjandet av datorbaserade lösningar, t.ex. i e-förvaltning, e-tjänst, e- handel. Effekt: Avser en förändring som inträffar som en följd av en vidtagen åtgärd och som annars inte skulle ha inträffat. - Offentlig förvaltning som sker med stöd av e-tjänster. Egen regi - Regionens egen utförare av hemtjänst. Elektronisk - (allmänt:) som utnyttjar IT-lösningar. Elektronisk handling - handling i elektronisk form. Enskild utförare - Privata företag som efter tecknat avtal ska utföra insatserna hos brukaren. E-tjänster: Med e-tjänst menas en tjänst som tillhandahålls via ett elektroniskt gränssnitt och som helt eller delvis utförs elektroniskt. Förfrågningsunderlag - dokument där villkor/krav som skall uppfyllas av utförare anges. Genomförandeplan - en plan som utföraren gör tillsammans med brukaren som beskriver hur och när en beslutad insats praktiskt skall genomföras. IEEE - är en branschorganisation med huvudkontor i som är ägnat att främja teknisk innovation och excellens. IETF - Internet Task Force (IETF) utvecklar och främjar Internet standarder, har ett nära samarbete med W3C och ISO / IEC standardiseringsorgan och som särskilt behandlar standarder för Internet Protocol Suite (TCP / IP). Invånare - Se medborgare. Interoperabilitet - förmåga hos system, organisationer eller verksamhetsprocesser att fungera tillsammans och kunna kommunicera med varandra genom att överenskomna regler följs. ITU - Internationella teleunionen (ITU) är ett specialiserat organ inom FN som är ansvarig för frågor som rör informations-och kommunikationsteknik. Handling - framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Kanal - (vid informationsutbyte:) kontaktsätt som används för förmedling av information och tjänster. Klient - En allmän term som avser en kund, verksamhet eller verksamhetskund. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 47 (68) Kund - Se klient. Legitimerad personal – Registrerad eller licenserad person. Medborgare - Enskilda personer som finns i , oavsett deras medborgarskap. I begreppet inkluderas också de medborgare som är företagare eller medlemmar i t.ex. föreningar och ideella organisationer. I löpande text talar vi ibland om invånare eller enskilda personer. Målgrupp: En definierad grupp av människor som är intressanta som mottagare. Nytta: Med nytta avses resultatet av en förändring som upplevs som positiv av dess intressenter. har en nytta ett kvantifierbart värde uttryckt i pengar, resurser eller kvalitetsmått (t.ex. tid, volymer, nöjd kund). Offentlig förvaltning - verksamhet som verkställer beslut fattade av statsmakterna och andra politiska församlingar. Patient - Person som erhåller eller är registrerad för att erhålla hälso- och sjukvård. Program med öppen källkod - program som har utvecklats med öppen källkod. REST - Representational State Transfer (REST) är en arkitektonisk stil som abstraherar de arkitektoniska element inom ett distribuerat hypermediasystem. - på svenska tjänsteorienterad arkitektur, innebär att distribuerade IT-system organiseras som kommunicerande tjänster. förknippas ofta med webbtjänster baserade på XML, REST, SOAP, WSDL och UDDI, men är i princip inte begränsad till endast dessa tekniker. SOAP - Definierades ursprungligen som Simple Object Access Protocol, är en protokollspecifikation för utbyte av strukturerad information i genomförandet av i datornätverk. - socialförvaltningen består av tjänstemän och annan personal och är en politiskt styrd organisation som arbetar under socialnämnden i respektive region. Socialt medium - Mötesplats på Internet där innehållet skapas av användarna och vars syfte är att skapa, upprätthålla och utveckla kontakter och relationer genom informationsutbyte. - folkvalda ledamöter som har det yttersta ansvaret för socialtjänst, äldreomsorg och omsorg om funktionshindrade. Sourcing - det att lägga en specificerad del av en verksamhet på entreprenad hos en annan part. Tillgänglighet - Möjlighet att kunna använda en resurs eller en tjänst i förväntad utsträckning och inom önskad tid. Tjänst: En tjänst är en paketerad service eller lösning som erbjuds för att tillgodose ett behov. UDDI - Description, Discovery and Integration är ett plattformsoberoende Extensible Markup Language (XML)-baserade register genom vilka företag över hela världen kan lista sig på Internet, och en mekanism för att registrera och lokalisera webbapplikationer tjänster. W3C - (W3C) är det styrande internationella standardiseringsorganet för World . WSDL - Description Language är ett XML-baserat språk som används för att beskriva funktionaliteten som erbjuds av en webbtjänst. XML - Extensible Markup Language, ett metaspråk som tillåter användare att definiera sina egna anpassade märkspråk för att visa dokument på World . Ärende - avgränsad fråga som tas upp till formell behandling. Öppen källkod - källkod som är allmänt tillgänglig och som får användas och modifieras. Öppen programvara - Se kommentaren under program med öppen källkod. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 48 (68) Bilaga 1: Moln och webbtjänster Tjänsteorienterad arkitektur för informationsutbyte En nationell plattform som ska kunna hantera standardiserade processer för kommunikation och beslutstöd bör baseras på en tjänsteorienterad arkitektur, SOA58, där webbtjänster (Bas- och e-tjänster) och molnet utgör standard. En sådan arkitektur ska vara modulärt uppbyggd dvs. ha liknande struktur på nationell nivå, som på kommunalnivå. Genom standardiserade gränssnitt kan system från olika leverantörer kopplas samman modulärt och organiskt . Målet är att dels nå interoperabilitet mellan system och tjänster, dels skapa möjlighet till åtkomst till information och tjänster hos brukare och intressenter. En tjänsteorienterad arkitektur innebär att distribuerade IT-system organiseras som kommunicerande tjänster. förknippas ofta med webbtjänster baserade på kodningstekniker som XML, REST, SOAP, WSDL och UDDI, men är i princip inte begränsad till endast dessa tekniker. Webbtjänster (Bas- och e-tjänster) Webbtjänster är datorprogram som kommunicerar dynamiskt och i samverkan med andra webbtjänster. Utbyte av data sker via internetprotokollet http. Varje tjänst är definierad enligt samma standarder59 för självbeskrivning, publicering, lokalisering, anrop, kommunikation och datautbyte. Det gör att kommunikationen kan ske utan avbrott. För exekvering av tjänsterna används applikationsservrar baserade på produkter från företag som Oracle, Apache, , Microsoft och Novell med flera. Datormoln är ett begrepp som blir allt mer aktuellt inom såväl privat verksamhet som offentlig förvaltning. Molntjänster kan sammanfattas som färdigpaketerade (webb-)tjänster där lagring, datorkapacitet och programvara och liknande sker över Internet och som tillhandahålls av leverantörer. Det finns en rad fördelar med konceptet men också nackdelar. Fördelar med molntjänster är att användaren inte själv behöver uppdatera, installera eller ta säkerhetskopior av data. Detta sköter leverantören av molntjänsten. Datorkraft för lagring av data kan ske där det är som billigast. Vid behov kan kapacitet snabbt ökas eller minskas och detta utan att användaren behöver investera i infrastruktur eller egen utrustning. Nackdelar är en befogad oro för hur åtkomst och användandet av information hanteras liksom förvaltning och drift av IT-systemen. Hantering av regulativa krav i moln såsom PuL är också ett område som väcker frågetecken. 58SOA – Service Oriented Architecture 59Standardisering av webbtjänster sker via (W3C). I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 49 (68) Figur - Översiktsbild på molnet I den amerikanska standardiseringsorganisationen delas molntjänster upp i tre olika kategorier, eller tjänstemodeller60: Software as a service (SaaS) – tillhandahåller färdiga eller konfigurerbara applikationer och program som tjänster över internet (Hotmail, g-mail, Facebook etc.). Denna typ av molntjänst är den absolut vanligaste och riktar sig ofta direkt till slutanvändaren. Platform as a service (PaaS) – ger kunderna tillgång till en utvecklingsmiljö eller plattform i Molnet där användaren installerar sina egna applikationer (Google app engine, Microsoft Azure). Denna typ av tjänst riktar sig till program- och applikationsutvecklare. Infrastructure as a Service (IaaS)– innebär IT-infrastrukturella tjänster i nätet som t.ex. lagring, nätverk och servrar där konsumenter kan sprida och köra mjukvaror som kan inkludera operativsystem och applikationer. Användare av denna tjänst är bland annat nätverksarkitekter som kan bygga både plattformar och applikationer på infrastrukturen. Arkitektoniskt kan molnen delas upp i fyra olika kategorier61: Privata – molntjänsten levereras på en infrastruktur som endast tillhör en kund, organisation eller företag och hanteras av kunden själv eller av en leverantör Publika - molntjänsten ägs och hanteras av en leverantör som säljer resurser till flera kunder på samma infrastruktur som Google, Microsoft och liknande Hybrida - blandning av publikt och privat moln Gemensamhetsmoln - innebär att infrastrukturen tillhandahålls för en specifik konsumentgrupp från organisationer med gemensamma intressen och behov 60 Hur gränslöst är molnet? En introduktion till cloud computing och internationell handel. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 50 (68) Användandet av molnet i kommuner och landsting Moln och webbtjänster används i offentlig förvaltning. 62 Exempel på användningsområden är medarbetare som ansluter till en standardtjänst via redan installerade IT-lösningar. Exempel på molntjänster som används är exempelvis Google Apps, Dropbox och Projectplace. Andra användningsområden är IT-system som levereras som tjänster och applikationer över Internet. Ytterligare områden där moln nyttjas är för IT-drift, lagring och kommunikation över nätet. Figur - Vanliga användningsområden för molntjänster i kommuner och landsting63 Ett av de viktigaste skälen för organisationer att inte investera i molntjänster är oro för bristande säkerhet. I många fall är oron berättigad. Verksamheter som väljer att investera i molntjänster måste ha en väl utvecklad policy och säkerhetsstrategi för detta. Det behövs även standarder som tar hänsyn till informationssäkerhet. En grupp inom SIS arbetar med att ta fram standard för säkerhet i moln under benämningen ISO 27 036. Nedan listas ett antal frågeställningar och krav som måste hanteras: Vem förvaltar systemen och informationen? Var sker förvaltningen fysisk – finns skalskydd? Vilken typ av information ligger i molnet och dess säkerhetsklassning enligt KRT(S)? Vem har access till informationen och när sker detta? Åtkomst till information – finns rutiner för säker inloggning? Vilka nätverk används, är kommunikation och lagring av data säker och används kryptering? Utformning av avtal -SLA. Många molnleverantörer använder standardavtal; är kraven anpassade till de krav som ställs enligt personuppgiftslagen respektive informationssäkerhet? Finns möjligheter till revisioner av förvaltaren av systemen? Vad händer med information om förvaltaren går i konkurs? Avslut – hur sker terminering av kontrakt? Incidenthantering – finns access till loggar/logginformation som kan användas vid utredningar? 62E-samhället i praktiken. Använd molntjänster på rätt sätt. Kommuner och Landsting. 63Källa: SKL, Kommuner och Landsting I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 51 (68) Beträffande användning av molntjänster för behandling av personuppgifter; den personuppgiftsansvarige för behandlingen är ansvarig även om den utförs av en leverantör av molntjänster eller dess underleverantör. Det är den personuppgiftsansvarige som ansvarar för att personuppgiftslagen och andra lagar följs t.ex. myndighetsspecifika registerförfattningar och offentlighets- och sekretesslagen.64 Med varje PuL-biträdesavtal måste instruktioner följas. Vid val av leverantör av molntjänster måste risk- och sårbarhetsanalyser genomföras avseende hur personuppgifter behandlas, vilken säkerhetsnivå som är lämplig och hur integritetsaspekter ska hanteras. Generellt kan sägas att den säkraste modellen arkitektoniskt är privata moln med egen förvaltning. Det vill säga att användaren, i det här fallet, och kommunerna skapar ett nationellt moln – ett NTP (Nationell Tjänsteplattform) som driftställs och förvaltas i egen regi och med egen personal alternativt av extern leverantör med tydliga krav och avtal. 64 Molntjänster och personuppgiftslagen. regler/personuppgiftslagen/molntjänster/ I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 52 (68) Bilaga 2: Migration till NTP I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 53 (68) Bilaga 3: Roadmap och roller I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 54 (68) Bilaga 4: Målbild NTP I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 55 (68) Bilaga 5: Frågemissiv verksamhet E-delegationens tilläggsdirektiv kring it-standardisering inom Ur tilläggsdirektiv till E-delegationen: Behovet av ökad standardisering lyfts ofta fram från utförare och huvudmän inom både socialtjänst och hälso- och sjukvård. Huvudmännen ansvarar för att ha informationssystem som är ändamålsenliga utifrån ett kvalitets-, effektivitets- och säkerhetsperspektiv. En tydlighet kring vilka standarder som kan användas kan öka förmågan hos olika system att kunna kommunicera med varandra, vilket leder till ökad interoperabilitet. Att kunna dela information digitalt skapar bättre förutsättningar för effektivitet, kvalitet och säkerhet för brukare och patienter. Det kan påskynda införandet av IT-stöd och underlätta utveckling av e-tjänster. Det kan även främja konkurrens mellan leverantörer av IT-system och därigenom skapa förutsättningar för lägre kostnader. E-delegationen ska i samverkan med andra relevanta aktörer göra en behovsinventering för att klargöra inom vilka områden som det finns anledning att nationellt enas kring ett antal fastställda normer eller regler. Målet med att peka ut ett antal nationella standarder ska vara att åstadkomma en ökad interoperabilitet för en mer effektiv och säker informationsöverföring mellan individ, utförare, kommun, landsting och statliga myndigheter. Detta bör göras i syfte att skapa bättre förutsättningar för planering, genomförande och uppföljning av socialtjänst och hälso- och sjukvård, vilket är grunden för god kvalitet och effektivitet. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Förslagen bör även gälla hur en ökad användning av standarder kan åstadkommas för att få legitimitet och genomslag. I redovisningen ska E-delegationen ge förslag på parter som kan ta över, förvalta och verkställa förslagen. Arbetet ska fokusera på samt områden i hälso- och sjukvården som angränsar till , som t.ex. hemsjukvård, missbruks- och beroendevård samt psykiatri. Uppdraget omfattar verksamheter enligt socialtjänstlagen, SoL, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, lagen om vård av missbrukare i vissa fall, LVM, och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Frågeställningar till aktuella aktörer: 1.Behovet av standarder, samt vilka eller vem som har detta behov? 2.Vilka nationella standarder som används samt om de bör användas i högre grad? 3.Om man anser att nya standarder bör tas fram och anledningen till detta, samt vilken typ av standarder? 4.Om man anser att det finns ändamålsenliga internationella standarder? 5.Om man anser att en ökad användning av standarder kan åstadkommas samt vilken effektivisering, förbättring – och besparingspotential som detta skulle innebära samt hur en eventuell ökad användning skulle realiseras? Frågor till verksamhetskunniga eller ansvariga för Socialtjänst: Personer: NN, NN I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 56 (68) Roll(er): Kommun/kf: KK Datum: 2013–09-dd 1.Vilka beroenden har ni till andra utanför i.Med vilka verksamheter? i.Med andra kommuner (socialtjänst) ii.Med statliga myndigheter/kvalitetsregister iv.Med hälso- och sjukvård 2.Vilka problem upplever ni i samverkan och informationsutbyte med andra utanför ? 3.Finns det behov av e-tjänster för brukare/medborgare/anhöriga/förmyndare? 4.Finns det några andra områden där ny teknik och IT skulle kunna stödja verksamheten bättre? I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 57 (68) Bilaga 6: Frågemissiv IT E-delegationens tilläggsdirektiv kring it-standardisering inom Ur tilläggsdirektiv till E-delegationen: Behovet av ökad standardisering lyfts ofta fram från utförare och huvudmän inom både socialtjänst och hälso- och sjukvård. Huvudmännen ansvarar för att ha informationssystem som är ändamålsenliga utifrån ett kvalitets-, effektivitets- och säkerhetsperspektiv. En tydlighet kring vilka standarder som kan användas kan öka förmågan hos olika system att kunna kommunicera med varandra, vilket leder till ökad interoperabilitet. Att kunna dela information digitalt skapar bättre förutsättningar för effektivitet, kvalitet och säkerhet för brukare och patienter. Det kan påskynda införandet av IT-stöd och underlätta utveckling av e-tjänster. Det kan även främja konkurrens mellan leverantörer av IT-system och därigenom skapa förutsättningar för lägre kostnader. E-delegationen ska i samverkan med andra relevanta aktörer göra en behovsinventering för att klargöra inom vilka områden som det finns anledning att nationellt enas kring ett antal fastställda normer eller regler. Målet med att peka ut ett antal nationella standarder ska vara att åstadkomma en ökad interoperabilitet för en mer effektiv och säker informationsöverföring mellan individ, utförare, kommun, landsting och statliga myndigheter. Detta bör göras i syfte att skapa bättre förutsättningar för planering, genomförande och uppföljning av socialtjänst och hälso- och sjukvård, vilket är grunden för god kvalitet och effektivitet. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Förslagen bör även gälla hur en ökad användning av standarder kan åstadkommas för att få legitimitet och genomslag. I redovisningen ska E-delegationen ge förslag på parter som kan ta över, förvalta och verkställa förslagen. Arbetet ska fokusera på samt områden i hälso- och sjukvården som angränsar till , som t.ex. hemsjukvård, missbruks- och beroendevård samt psykiatri. Uppdraget omfattar verksamheter enligt socialtjänstlagen, SoL, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, lagen om vård av missbrukare i vissa fall, LVM, och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Frågeställningar till aktuella aktörer: 1.Behovet av standarder, samt vilka eller vem som har detta behov? 2.Vilka nationella standarder som används samt om de bör användas i högre grad? 3.Om man anser att nya standarder bör tas fram och anledningen till detta, samt vilken typ av standarder? 4.Om man anser att det finns ändamålsenliga internationella standarder? 5.Om man anser att en ökad användning av standarder kan åstadkommas samt vilken effektivisering, förbättring – och besparingspotential som detta skulle innebära samt hur en eventuell ökad användning skulle realiseras? I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 58 (68) Frågor till IT-chef, expert eller IT arkitekt inom kommunen: Person(er): Roll(er): Kommun/kf: KK Datum: 2013–09-dd 1.På vilket sätt utbyter ni information mellan och andra parter ? (Integrationsplattformar, , med alla parter internt och externt) a.Med vilka parter (internt, stat, kommun, landsting, privat)? b.Vilka tekniker (protokoll) använder ni ? (brev, e-post, fax, system-till-system, logga in i andras system, e-tjänst, ) c.Vilka standarder använder ni för informationsutbyte? d.Planerar ni att ändra på lösningen för informationsutbyte? e.I så fall till vilken teknik/standard? Varför byter ni i så fall? f.Finns det andra områden som är i behov av standardisering? 2.Vilket IT-stöd/system/applikation har ni inom (SoL, SSL, LVM, LVU) ? 3.Vilka krav ställer ni på säkerheten i informationsöverföringen internt och externt? Hur har ni löst detta ? 4.Använder ni er av Informationsklassificering ? a.Vem klassificerar informationen (systemägare, informationsägare)? 5.Vilka krav ställer ni på identifiering och autentisering av användare ? Hur har ni löst detta (pin/pwd, BankID, SITHS, annat)? a.För medarbetare/handläggare inom socialtjänst? c.För medborgare/brukare? e.För god man/förmyndare? f.Har ni behov eller planer på att ändra på någon av dessa lösningar? 6.Hur ställer ni er till vägledningar/rekommendationer/lösningar/standarder/arkitekturer som tas fram på nationell nivå? CeHis arkitektur/IT-tjänster/Infrastruktur I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 59 (68) Arkitektur och regelverk, VITS boken CeSam tjänster/funktioner/vägledningar? Använd molntjänster på rätt sätt Juridiskt stöd för regional e-samverkan Juridisk vägledning för verksamhetsutveckling inom e-förvaltning Metod för Utveckling i Samverkan Digital samverkan Webbutveckling Behovsdriven utveckling Nyttorealisering Sociala medier Öppna data/PSI Direktåtkomst och utlämnande på medium för automatiserad behandling Elektroniska original, kopior och avskrifter Kanalstrategi IPv6 DNSSEC Terminologi Sambruk – specifikationer/programvara RAMVERK FÖR SAMBRUKSMATERIAL ÖPPEN TEKNISK PLATTFORM Innoveta - Kundcenter, sammanhållen ärendehantering Ekonomiskt bistånd - Multifråga Ekonomiskt bistånd - eAnsökan Fixa min gata 7.Vilket stöd behöver ni för att kunna använda er av nationella standarder? 8.Vilken eller vilka aktörer anser du/ni är mest lämpad att utveckla och förvalta standarder som skulle kunna vara till nytta för er verksamhet? Bilaga 7: Frågemissiv leverantör Från Projektet - E-delegationens tilläggsdirektiv kring it-standardisering inom I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 60 (68) Ur tilläggsdirektiv till E-delegationen: