sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — och som 2008 erhållit ersättning från arbetslös- hetskassan samt varit registrerade som arbetssökande. I Tabell 6.4 görs en sammanställning dels av andelen i urvalet som har minst i arbetslöshet , dels andelen som erhållit ersättning från a-kassan 2008. För alla grupper skiljer sig dessa andelar åt, där andelen som erhållit ersättning är lägre än andelen som har minst i arbetslöshet. Högst andel arbetslösa återfinns bland anställda och lägst andel bland egenföretagare med eget aktiebolag. I Tabell A5 i Appendix B presenteras regressionsresultat från en regression där vi analyserar skillnader i dagersättning från a-kassan 2008 bland dem som var sysselsatta som anställda eller egenföretag- are . Dagersättningen har beräknats som total ersätt- ning från arbetslöshetskassan dividerat med totala antalet dagar i arbetslöshet . Det är svårt att dra några långtgående slutsatser utifrån dessa resultat. Framförallt då det troligtvis är en selekterad grupp som inkluderas i urvalet, speciellt vad gäller egenföretagarna. Resultaten visar att dagersättningen från arbetslöshetsförsäkringen i genom- snitt är högre för anställda kvinnor än för anställda män. Detta stämmer överense med siffrorna från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen som visade att ett högre totalt belopp från arbetslöshetsförsäkringen betalades ut till kvinnor än till män . Båda grupperna egenföretagare får betydligt lägre ersätt- ning än vad anställda får, det handlar om en skillnad på i dagersättning. Det kan finnas flera förklaringar. Företa- gare med enskild firma har i genomsnitt lägre inkomster än anställda och det är rimligt att det också påverkar ersättningen från Men egenföretagare med eget aktiebolag har högre inkomster och får högre ersättning än anställda från både föräldra- och sjukersättningen. Det är troligt att nedläggningen av företaget föregås av en period med låga inkomster för företagaren och reg- lerna i arbetslöshetsförsäkringen säger dels att företagare måste lägga ner sin verksamhet helt och hållet för att få ersättning, dels att ersättningen kan utebli om ett företag som är lönsamt läggs ner. Det är alltså troligt att egenföretagarnas inkomster är låga närmast före nedläggningen. Reglerna säger också att ersättningen ska baseras på det senaste taxeringsbeslutet eller möj- ligen på de två senaste taxeringsbesluten maximalt 24 månader bakåt i tiden. För anställda är det troligt att sambandet mellan lön och arbetslöshetsrisk inte ser ut på detta sätt. Det finns alltså inte skäl att tro att anställda skulle ha särskilt låga inkomster just före arbetslöshetens inträdande, medan det är just detta vi kan förvänta oss för företagare. Det kan också finnas selektion som påverkar resultatet. Egen- företagare, men även anställda, som anser sig ha väldigt låg risk att bli arbetslösa eller som anser att de inte har behov av ersättning från a-kassan vid eventuell arbetslöshet väljer helt enkelt inte att vara medlemmar i någon a-kassa. Det skulle alltså kunna vara så att det är egenföretagare som löper högst risk att gå i konkurrs och egenföretagare med de lägsta inkomsterna som väljer att var med- lemmar i en a-kassa. Kvinnliga egenföretagare med enskild firma är de som erhåller lägst dagersättning, medan det inte finns någon signifikant skillnad mellan manliga och kvinnliga företagare med eget aktiebolag.10 I detta kapitel har könsskillnader i inkomstkompensation bland egenföretagare och anställda analyserats. Analysen av ersättning från föräldra- och sjukförsäkringen visar för det första att skillna- derna mellan män och kvinnor i utbetald ersättning är mindre än motsvarande skillnader i inkomster från arbete. Analysen visar också att skillnaderna i dagersättning mellan anställda och företa- gare med enskild firma är mindre än motsvarande skillnader i inkomster från arbete. En förklaring kan vara att det finns ett tak i 10 Detta framgår av att estimatet för interaktionstermen mellan kvinna och företagare med aktiebolag som presenteras i Tabell A3 inte är signifikant skilt från noll. kompenserar inkomstförluster upp till 7,5 prisbasbelopp i sjukförsäkringen och upp till 10 prisbas- belopp i föräldraförsäkringen. Inkomstförluster därutöver kompen- seras man inte för. Eftersom fler män än kvinnor och fler anställda än egenföretagare med enskild firma har inkomster som överstiger taket är det dessa grupper som missgynnas mest av taket. Allra mest missgynnas egenföretagare med eget aktiebolag när det gäller i vilken utsträckning inkomstförlust vid sjukdom eller föräldra- ledighet kompenseras från socialförsäkringen. Sammantaget tyder resultaten på att de största skillnaderna åter- finns i arbetsinkomst och inte i olika former av inkomstkompensa- tion. För att minska skillnaderna i inkomstkompensation ytterlig- are krävs att arbetsinkomsterna mellan män och kvinnor utjämnas. Analysen av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen visar dels att kvinnor i genomsnitt hade högre dagersättning än män , dels att både företagare med enskild firma och företagare med eget aktiebolag hade betydligt lägre ersättning från a-kassan än vad anställda hade. Detta är anmärkningsvärt, i synnerhet då det gäller företagare med aktiebolag då de i genomsnitt har betydligt högre inkomster. En tolkning av resultatet är att det är aktiebolags- ägare med störst risk att gå i konkurs eller har låga vinster som väljer att vara medlemmar i någon a-kassa. Gruppen företagare som är medlemmar i en a-kassa och därmed kvalificerar sig för att få ersättning skulle alltså vara starkt selekterad. En annan närliggande förklaring är att låg inkomst närmast före arbets- lösheten är korrelerad med företagsnedläggningen. Ersättningen från a-kassan kommer då att baseras på en lägre inkomst än vad företagaren har i normalfallet. Även om könsskillnader i inkomstkompensation är mindre än motsvarande skillnader i arbetsinkomst kan dock socialförsäkring- ens utformning påverka män och kvinnor olika när det gäller före- tagande. För det första kan den göra att kvinnor väljer egenföreta- gande i mindre utsträckning än män. För det andra kan det leda till att fler kvinnliga företagare tvingas lägga ner sina företag i samband med barnafödande och föräldraledighet, då uttaget av föräldra- ledighet är högre bland kvinnor än bland män. Även om inte företaget läggs ner helt och hållet så kan det leda till sämre förtjänster. Detta är dock frågor som ligger utanför ramen för detta kapitel men som kommer att analyseras ingående i framtida forsk- ningsstudier.11 Det är svårt att peka på hur utformningen av socialförsäkringen vad gäller kompensation vid föräldraledighet, sjukdom eller arbets- löshet skulle behöva ändras för att minska skillnaderna dels mellan könen, dels mellan olika sysselsättningsformer. Förekomsten av ett tak verkar ha en utjämnande effekt. kan inte taket vara för lågt eftersom det skulle minska incitamenten för höginkomst- tagare att vara föräldralediga. 11 Författaren erhöll 2011 ett treårigt projektbidrag från för att studera kvinnligt egenföretagande ur ett livscykelperspektiv. , och (2008), A Gender Perspective on Self-Employment Entry and Performance as Self- Employed, No. Arbetslöshetskassornas (2013), Så fungerar arbets- löshetsförsäkringen, , . (1996), Gender and Self-Employment Selection: An Empirical Assessment, , Vol. 25, s. 671682. (1999), Flexible Working Hours, Family Responsibilities, and Female Self-Employment, American Jour- nal of Economics and Sociology, Vol. 58, s. 7183. (2006), Intersections on the Road to Self- Employment: Gender, Family and Occupational Class, Social Forces, Vol. 84, s. 22232239. , (1996), Two Paths to Self-Employment? : Women´s and Men´s Self-Employment in the , 1980, Work and Occupations, Vol. 23, s. 2653. , , och (2012), Self- employment, work-family time and the gender division of labour, Work, , Vol. 26, s. 716734. , , , och van Praag (2002), Low Risk Aversion Encourages the Choice for Entrepreneurship: an Empirical Test of a Truism. 48, s. 29–36. Croson, och (2009), Gender differences in preferences, , Vol. 47, s. 448474. Dohmen, ., , , Uwe Sunde, och (2011), Individual risk attitudes: measurement, determinants, and behavioral conse- quences , Vol. 9, s. 522550. , och (2002), Self-employment as a career choice: attitudes, entrepreneurial intentions, and utility maximization, Entrepreneurship Theory and Practice, Vol. 26, s. 8190. (2011), Föräldrapenning. Båda föräldrarnas för- säkring?, Socialförsäkringsrapport 2011:13. Hammarstedt, (2009), Predicted earnings and the propensity for self-employment: Evidence from , , Vol. 30, s. 349359. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, , 2013-12- 12. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) (2012), Sjukfrånvaro och vård av barn bland företagare: En analys av utvecklingen , Rapport 2012:8. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) (2013), Sju dagars karens i sjukförsäkringen för egenföretagare: En effektutvärdering av reformen , Rapport 2013:10. , (2006), The male/female earnings gap in self- employment, , Vol. 35, s. 759779. (2013), Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2012? Moog, och (2009), Social capital and the willingness to become self-employed, International Studies of Management and Organization, Vol. 39, s. 3364. , (2013), Self-Employment in : A Gender Perspective, 146/213, : . Parker, (2009), The Economics of Entrepreneurship. , MA: . Sanandaji, (2012), Socialförsäkring i förändring. Försäkring – ett lyft för kvinnors företagande!, , . SCB (2012), . En undersökning om svenska folkets tidsanvändning /11, , Levnads- förhållanden Rapport 123, SCB (2009), Longitudinell Integrationsdatabas för Sjukförsäkrings- och Arbetsmarknadsstudier () 1990–2007, , Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik 2009:1, Simoes, , och (2013), Indi- vidual Determinants of Self-Employment Entry – What Do We Really Know?, MPRA Paper No. SOU 2008:89, Trygghetssystemen för företagarna. , och (2008), Kvinnors företagande i spåren av den offentliga sektorns omvandling, i Sesam öppna dig! Forskarperspektiv på kvinnors företagande, , och (red. ), , . (2012), Entreprenörskapsbarometern 2012, , . , (2006), Self-employment: the new solution for balancing family and career?, Labour Economics, Vol. 13, s. 357386. Modellen som har skattas för att analysera könsskillnader i inkomst- kompensation kan något förenklad skrivas som där lnyi är logaritmen av den aktuella inkomsten eller ersättningen (kontant bruttolön, förvärvsinkomst, förvärvsersättning, föräldra- penning, sjukpenning eller arbetslöshetsunderstöd), Kvinna är 1 om personen är en kvinna och 0 om det är en man, Egenftg är en dummyvariabel som är lika med 1 om personen har en enskild firma, kommanditbolag eller handelsbolag och 0 annars, AB är en dummyvariabel som är 1 för en person som har ett eget aktiebolag och 0 annars. Interaktionstermen i är 1 för en kvinna som är egenföretagare av denna typ och 0 annars och ter- men i är på motsvarande sätt 1 för en kvinna som har ett eget aktiebolag och 0 annars. För att jämföra inkomster mellan olika grupper av kvinnor adderas alla relevanta procentsatser. För att till exempel ta reda på hur stor skillnaden i förvärvsinkomst mellan kvinnliga egenföreta- gare som driver enskild firma och anställda kvinnor är, måste skill- naden som egenföretagare i genomsnitt har ( 2) adderas med skill- naden just för kvinnliga företagare (4). Notera: Modellen innehåller kontroll för ålder, antal barn , gift, utbildning, födelseland, kommun och bransch. Robusta standardfel i parentes. ** p<0,01, * p<0,05. Notera: Modellen innehåller kontroll för ålder, antal barn , gift, utbildning, födelseland, kommun och bransch. Robusta standardfel i parentes. ** p<0,01, * p<0,05. Notera: Modellen innehåller kontroll för ålder, antal barn , gift, utbildning, födelseland, kommun och bransch. Robusta standardfel i parentes. ** p<0,01, * p<0,05. Dagens och framtidens pension för vissa utsatta grupper Ett antal rapporter har uppmärksammat brister och pro- blem med det svenska allmänna pensionssystemet. Här skall fram- förallt nämnas den låga pension som vissa utsatta grupper får eller förväntas få men även frågan om finansiell stabilitet. Problem kopplade till den finansiella stabiliteten har bl.a. analyserats i den statliga pensionsåldersutredningen, som lämnat sitt betän- kande.1 Problemet med låga pensioner har visats i ett antal rappor- ter och utredningar.2 Här kan exempelvis nämnas att pensionsmyn- digheten visat att mer en tredjedel av dagens pensionärer kan klassificeras som fattiga.3 Bland de grupper som har hög risk för låga pensioner nämns kvinnor, utrikes födda, egenföretagare samt dem som saknar tjänstepension, dvs. grupper där pensions- behållningen är låg och ingen extra inkomst kan förväntas. Som högriskgrupp gäller naturligtvis de individer som räknas in i flera av dessa grupper, exempelvis utlandsfödda kvinnor utan pensionsrät- tigheter från födelselandet. Det övergripande syftet med denna studie är att kartlägga vilka som tillhör riskgrupperna för låga pensioner och därmed en låg framtida levnadsstandard. Inledningsvis kommer jag att redovisa och referera till några rapporter som baseras på information om pensionen för de som redan har ålderspension. Naturligtvis är utgångspunkten en jämförelse mellan män och kvinnor, men rap- porten uppmärksammar speciellt situationen för de utrikes födda. Särskilt uppmärksammas de som kommit till som flyk- tingar, en grupp med svag koppling till arbetsmarknaden och där- med en liten pensionsbehållning och en låg framtida pension. Den första delen i beskrivningen bygger på historiska data, dvs. information om de som redan är pensionärer. Pensionsinkomsten kommer att belysas med olika mått, disponibel inkomst, total pension och kompensationsgrad. 1http:///sb/d/17425 2http:///statistik/_publikationer/AA9998_2009A01_BR_A40BR1102.pdf, och (2013), och (2011), Svärdman (2010, 2011) och Örnelius (2010). 3http:///presseminarium13.html Ett problem med att utgå från data över dem som är pensionärer är att det inte säger något om det nya pensionssyste- met. De som får pension får sin pension huvudsakligen från det gamla systemet. För att beskriva det nya pensionssystemet ges i avsnitt 7.3 en sammanfattning av några studier som bygger på en framskrivning av pensionsgrundad inkomst och baserad på dessa prognoser har beräknat framtida förväntade pension. En sådan beskrivning ger en god bild av den framtida pensionen och även en god bild av vilka grupper som kan förväntas hamna i riskzonen till fattigdom. Rapporten avslutas med en sammanfattning och några reflek- tioner. I ett appendix ges en beskrivning av det nya allmänna pen- sionssystemet. 7.2Vilka har en låg pension Den grundläggande principen i det nya allmänna pensionssystemet är enkel, pensionen bestäms av hur mycket du betalat in. Då den pensionsgrundande inkomsten främst beror på förvärvsinkomsten är det huvudsakligen antal år med förvärvsarbete som bestämmer pensionens storlek, men naturligtvis har även inkomstens storlek under dessa år betydelse. De grupper i samhället som har en svag anknytning till arbets- marknaden kommer med nödvändighet att få en låg allmän pen- sion. Då arbetsinkomsten under hela livet räknas så kommer avbrott i arbetslivet men även perioder av deltidsarbete att få effekter. Givet den i grunden enkla principen för den allmänna pensionen är det inte svårt att identifiera vilka som löper risk för låga pensioner. Med det sagt är det ändå inte trivialt att mäta hur stora skillnaderna är i pensionsinkomster. Denna genomgång börjar med att redogöra för några rapporter som studerar skillnader i pensionsinkomster mellan män och kvinnor baserat på olika inkomstmått, sedan följer en noggrannare genomgång av situationen för de utrikes födda. Som redan nämnts är denna del helt och hållet baserad på historiska data. De resultat som redovisas här bygger således både på det nya och gamla pensionssystemet. presenterar utöver sin årsredovisning ett antal rapporter som beskriver de äldres inkomster. En genomförd undersökning, Lowen (2013), ger en beskrivning som bygger på individernas disponibla inkomster.4 Detta innebär en definition på disponibel inkomst (inkomst efter skatt och inklusive bidrag), som innebär att de vuxna individerna delar på de hushålls- specifika bidragen. Denna definition har inte samma tolkning när det gäller levnadsstandard som den hushållsspecifika, här görs t.ex. ingen justering för försörjningsbördan. Däremot är en fördel att den möjliggör en uppdelning för män och kvinnor. En sådan upp- delning av den disponibla inkomsten redovisas i Figur 7.1. Vad som framförallt är informativt i pensionsmyndighetens rapport är uppdelningen i de äldres inkomster på olika inkomstslag. var männens disponibla inkomst drygt 70 000 kro- nor högre än kvinnornas . Arbetsinkomsten spelar en stor roll för att förklara denna skillnad, men även tjänstepensioner och kapitalinkomster har betydelse. Skillnaden i inkomstpensionen är inte lika stor, vilket förklaras av att taket i pensionssystemet begränsar den maximala pensionen. Som framgår är skillnaden stor mellan män och kvinnors totala pension (allmän, tjänste och pri- vat), men skillnaden är inte lika stor då enbart den allmänna pen- sionen beaktas. De som är har enbart pension från det gamla systemet, och eftersom arbetsinkomsten är närmast obe- fintlig och även tjänstepensionen har mindre betydelse var även skillnaden i disponibel inkomst mellan män och kvinnor mindre. Skillnaden är lägre ju högre åldern är, för att uppgå till . Det kan vara lockande att tolka dessa profiler som delvis bestämda av pensionssystemet. Exempelvis indexeringen av pen- sionsinkomsten gör att dessa minskar ; inkomst- och till- läggspensionen minskar relativt de förvärvsarbetandes inkomst genom följsamhets- eller eventuell balansindexering och garanti och den förmånsbaserade delen av tjänstepensionen är prisindexe- rad. Detta är en något vansklig tolkning, som bara delvis förklarar de avtagande profilerna. En ytterligare förklaring är att samman- sättningen av de olika åldersgrupperna skiljer sig åt. De yngre har i regel haft högre förvärvsinkomster och har därmed högre både all- 4 Underlaget är baserat på registerdata från det s.k. STAR-urvalet. Detta urval kan betraktas som ett utökat LINDA-urval; vi kommenterar . män- och tjänstepension. En avsikt med att basera beräkningarna på prognostiserade framtida inkomster, vilket görs i avsnitt 7.3, är att undvika detta problem. Vid en framskrivning kan samma indivi- der följas över tiden och betydelsen av pensionssystemets egen- skaper som exempelvis betydelsen av indexering kan särskiljas. Källa: , Lowen (2013). En intressant jämförelse som görs i rapporten visar att för hela gruppen äldre (65+) gäller att inkomsten realt ökat med samt att inkomstnivån är ungefär den- samma som för 28-åringarna. I detta perspektiv, baserat på genom- snittliga nivåer och individuell disponibel inkomst, framstår inte pensionärerna som någon låginkomstgrupp. En ytterligare rapport som har relevans för sammanställningen är och (2012). Här undersöks inkomst- fördelningen bland pensionärer och då framförallt med fokus på dem med låga inkomster. Betydelsen av alla tre pelarna, allmän-, tjänste- och privat, framhålls. Informationen hämtas från SCB:s databas , som helt och hållet är baserad på register- information. Denna typ av data har flera fördelar: urvalsstorleken (drygt 800 000 individer), kvalitén på informationen samt att individerna kan följas över tiden utan några stora bortfalls- problem. Baserat på LINDA-data var männens inkomst från allmän pension och kvinnornas av detta. Författarna anser att skillnaden troligt- vis kommer att minska då andelen förvärvsarbetande kvinnor grad- vis har ökat. Betydelsen av tjänstepension framhålls och framförallt att andelen med inkomst från tjänstepension har stigit . Sär- skilt kraftig har ökningen varit för kvinnor, där endast 20–40 pro- cent fick tjänstepension jämfört med 75–. För männen har ökningen i andelen varit mindre men däremot har ökningen i inkomst från tjänstepension varit kraftig. En fördubbling för männen jämfört med en tiondel för kvinnorna. Här framgår betydelsen av inkomster över takbeloppet, vilka är betydligt vanligare bland männen. Det faktum att det allmänna pensionssystemet missgynnar dem med en inkomst över takbeloppet kompenseras av relativt höga tjänstepen- sioner. I genomsnitt var kvinnornas årliga tjänstepension 20 000–, där det lägre beloppet avser de äldre pensionärerna. Män- nen i åldrarna 66–hade i genomsnitt en årlig tjänstepension på 55 000–medan de äldre männens tjänstepensioner var . Bland männen hade av dem inkomst från privat pensionssparande , vilket kan jämföras av kvinnorna i samma åldersgrupp. Andelen med inkomst från privat pension har fördubblats bland män och tre- dubblats bland kvinnor . Trots detta är inkoms- ten från privat pension relativt blygsam. Detta framgår även av den redan nämnda uppdelningen av disponibel inkomst i Figur 7.1. Andelen av den totala pensionen som kommer från den all- männa pensionen har minskat , se Figur 7.2. För männen är det framför allt tjänstepensionen som har fått ökad betydelse, medan det för kvinnor framför allt är det privata pensionssparandet som har ökat. Källa och (2012). En beskrivning av kvinnornas andel av pensionsinkomsten ges i Figur 7.3. Figuren visar kvinnors medianinkomst från allmän- och tjänstepension som en andel av männens medianpension uppdelat på de två åldersgrupperna och eller äldre. Källa och (2012). låg de yngre kvinnornas andel på av männens men hade denna andel ökat till . För de äldre har utvecklingen varit en annan, var kvinnornas pension lika stor som männens, men sedan minskade andelen kraftigt ned mot vid mit- ten av 90-talet för att sedan öka något. Den höga andelen vid utgångspunkten förklaras av och som att en stor del av både män och kvinnor enbart erhöll folkpension, dvs. en pension som inte var beroende av tidigare arbetsinkomster. När en allt större andel av männen fick högre inkomstrelaterade pensioner, minskade kvinnornas medianpensioner som en andel av männens. Den ökande andelen för de äldsta kvinnornas kan delvis förklaras av förändringar i statistiken. inkluderades inte pensionstillskottet i pen- sionsinkomsten. och därefter ersattes folkpension och pensionstillskott av garantipension och denna ligger på en högre nivå än folkpensionen. Vår genomgång av pensionärernas villkor har så här långt använt olika mått för att beskriva den ekonomiska situationen. Ett mått som inte nämnts är den s.k. kompensationsgraden. Kom- pensationsgraden är pensionens andel av slutlönen. I den ekono- miska teorin är det främst kompensationsgraden som framhålls. Det är denna som har betydelse för individens sparande och pen- sionsbeslut. Detta utgår från att de flesta vill behålla sin levnads- standard som pensionärer. Det kan därför vara relevant att ge en beskrivning av en studie som utnyttjar kompensationsgraden. har i några rapporter kartlagt pensionernas storlek för dem som redan tagit ut sin ålderspension. Här väljer vi att utgå från Svärdman (2010). Som nämnts är ett skäl till att framhålla rappor- ten att den kompletterar de studier som redan diskuterats för att den utgår från kompensationsgraden. Det finns dock inte ett enhetligt sätt att definiera kompensationsgraden; olika inkomst- begrepp kan användas, olika perioder före och efter pensioner- ingen, samt olika urval beträffande vilka individer som ingår. Svärdman utgår från den genomsnittliga förvärvsinkomsten från före pension. Studien som även den baseras på inkluderar enbart individer som är födda i eller som har ett invandringsår som ligger bakåt i tiden och inkluderar födelsekohorter . Utgångspunkten är den totala pensionen, där allmän, tjänste- och privat pension ingår. Ett intressant bidrag är beskrivningen av kompensationsgradens förändring över tiden.