sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — En del av kommissionens arbete är att synliggöra de aktiviteter som signatärerna redovisar att de genomför i syfte att bidra till den digitala agendans genom- förande. På så sätt kan vi också bidra till att öka möjligheterna för spridning av framgångsrika exempel på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. arrangerade sitt andra stora möte för signatärerna, ett Signatärsforum. Fokus för forumet var goda exempel och alla signatärer bjöds in att själva redogöra för dessa och hur de konkret bidragit till digitaliseringen av . För är samarbete med andra aktörer av avgörande betydelse. För att ska bli bäst i världen på att ta tillvara digitaliseringens möjligheter måste många aktörer sam- arbeta och känna till varandra. I samband med arbetet inför detta delbetänkande har vi haft workshops och dialog med relevanta aktörer3 från i första hand de 3 Se bilaga 3. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande 17 sakområden som inte närmare berördes i vårt förra delbe- tänkande. Syftet har i första hand varit att samla in information för uppföljningen av insatserna i den digitala agendan och att få inspel och synpunkter på lämpliga indikatorer som kan mäta utvecklingen inom de agendans utpekade sakområden. Utöver kartläggningen har vi samverkat med en rad aktörer, både formellt och informellt. Som exempel kan nämnas att Digitali- är partner i 2013, ett stort nätverk om nästan fyrahundra aktörer sprunget ur bland annat den svenska biblioteks- och folkrörelsesfären som arbetar för att främja digital delaktighet och minska utanförskapet i grupper i behov av särskilt stöd. Vi deltar också i färdsteknologi, i kommuner och landstings (SKL) arbete med skolfrågor inom ramen för deras överenskommelse med regeringen och i Rådet för , som arbetar för att fler barn ska få lära sig programmera. Några andra aktörer som vi har ett nära och kontinuerligt sam- arbete med är IT & Telekomföretagen, Bredbandsforum, (CeSam) inom ramen för SKL, infrastruktur(.SE), E-delegationen, , samt Digisam. Vi har också arbetat nära ett antal andra utredningar eller forsk- ningsprojekt, bland annat det regeringsuppdrag som uppdragits åt kring digitalisering av scenkonsten samt det regeringsuppdrag som Linnéuniversitetet fått att kartlägga aktörer som verkar för digital delaktighet. Vi har deltagit vid Attraktionskraftsdagen och , i åtskilliga seminarier under i samt med- verkat vid ett flertal möten om regionala digitala agendor i bland annat , och län. På den internationella arenan kan nämnas att kommissionens ordförande ingår i EU-kommisionär europeiska nätverk av så kallade Digital Champions. Digitaliserings- kommissionens analytiker ingår även i . I båda fallen ger deltagandet oss värdefulla kontakter på EU-nivå. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande strävar efter att få in många perspek- tiv, och även få ta del av andra röster än de enklast tillgängliga och vanligast förekommande i samband med frågor kopplade till sam- hällets digitalisering. Mot denna bakgrund har vi tillsatt Lilla kom- missionen, expertgrupp med barn och ungdomar. Lilla kommissionen består av fyra pojkar och fyra flickor från hela , och är våra särskilda framtids- experter. De ger oss råd och inspel utifrån sina ännu relativt para- digmbefriade perspektiv. Eleverna i Lilla Kommissionen fungerar som diskussionspartners och rådgivare till Digitaliseringskom- missionen, och var och en av de unga kommissionärerna har som stöd en lärare vid den egna skolan, som assistent och bollplank. har vi genomfört två möten med Lilla kommissionen, vid det första närvarade energi och it-minister . Kommissionärerna fick i uppgift att fundera vidare på hur man kan använda it i skolan. En kort summering av resultaten ges i kapitel 5. Det andra mötet genomfördes i framtidslaboratorierna på . tillsatte regeringen en tolv personer stor yrkesverk- sam expertgrupp för . Deras underlag, synpunkter och överväganden är av stort värde för kommissionen och bidrar inte minst kring strategiska val. Gruppen har formellt en rådgivande funktion och medlemmarna ska inte betraktas som ansvariga för kommissionens arbete. Expertgruppen har en stor bredd både avseende kompetens och intressen. Gruppens bredd stämmer väl med den digitala agendan med sina 22 sakområden inom nästan hela politiska fältet. Sedan förra delbetänkandet har två möten genomförts med gruppen. Därutöver har enskilda med- lemmar i expertgruppen bidragit till vårt arbete utifrån sina speci- fika expertkunskaper i olika sammanhang. 2Internationella index och omvärldens insatser Det it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det är ett relativt mål. För att bedöma måluppfyllnaden behöver utveckling värderas i förhållande till omvärlden, både på en övergripande nivå och inom specifika delområden. Ett sätt att göra det är att använda inter- nationella index och rankningar som mäter digitalisering. Ett index är ofta en bred bedömning som väger samman många olika faktorer. Det innebär att även om ett land sammanlagt pre- sterar väl, så finns områden som relativt sett kan ha en svagare ställning. Analysen av sakområdena i den digitala agendan som vi redovisar i nästa kapitel bidrar till att ge en sådan mer detal- jerad bild, och tar sin utgångspunkt i den svenska digitala agendan. Det finns ett flertal index, rankningar och rapporter som på olika sätt följer och beskriver utvecklingen i världen avseende digi- talisering. Dessa index och rankningar tar fasta på olika aspekter av digitalisering. Vissa fokuserar mer på den tekniska delen av digitali- sering, andra på konsekvenserna av digitalisering för människor, företag och samhällsutvecklingen i stort1. har en mycket stark position i internationella jäm- förelser och har konsekvent rankats i topp . I de senaste rankningarna låg som enda land bland de tre högst rankade på några av de viktigare indexen som mäter digitali- seringen i världen. 1 Beskrivningarna av index och rankningar baseras på rapporten framgångsrika länder avseende digitalisering och vad som driver denna framgång, . Rapporten har utarbetats av på uppdrag av (Dnr. N2012:04/2013/27). Internationella index och omvärldens insatser Statistik och index har i regel en viss eftersläpning. Att samla in och sammanställa data till internationellt jämförbara resultat tar tid. Därför kan resultaten i ett index vara effekter av insatser långt till- baka i tiden. För att få en dagsaktuell bild av position och möjlighet att nå det it-politiska målet är det viktigt att även förhålla sig till vad som pågår i omvärlden just . Kapitlet avslutas med några aktuella exempel på andra länders insatser kring digitali- seringens möjligheter. En internationell utblick av den typen kan hjälpa till att fånga upp det som sker och ge perspektiv till vad vi själva gör för att flytta fram positionerna. Det som redovisas representerar inte en systematisk eller heltäckande genomgång av andra länders aktuella insatser för att främja digitaliseringen utan ska just betraktas som exemplifieringar. 2.1.1Internationella index och rankningar i urval Nedan listas de internationella index och rankningar som bedömts vara mest relevanta. Ett par av dem omnämns även i den digitala agendan och i våra direktiv. I avsnitt 2.3 redovisas mer i detalj för deras konstruktion och utfall. Digital agenda scoreboard. egen samman- ställning av indikatorer, främst knuten till En digital agenda för . EU:s medlemsländer samt , och . Digital Economy Rankings. Intelligence Unit (EIU). i samarbete med . Värderade världens största ekonomiers it-förmåga. ranknings- lista ingick sjuttio ekonomier. ICT Development index. Internationella teleunionen (ITU). Rangordnar 157 länder utifrån tillgång, användning och kun- nande inom it. Network Readiness Index. , en icke- vinstdrivande stiftelse. Mäter graden av kapacitet ett land eller samhälle har för att delta i och dra nytta av it-utvecklingen. Rapporten omfattar 144 ekonomier. The Web Index. , en icke- vinstdrivande stiftelse. Värderar nätets bidrag till utveckling och mänskliga rättigheter. index ingår 81 länder. Internationella index och omvärldens insatser 2.1.2Länder som leder utvecklingen – sammanfattat har en mycket stark position i internationella jämförelser. Regeringen pekar bland annat på jämförelserna Network Readiness Index, Digital Economy Rankings och ICT Development Index, där konsekvent rankas i topp. Dessa väger samman ett stort antal olika indikatorer och mått inom relevanta områden. En sammanställning över rankningen av de olika indexen visar att det är ett antal länder som återkommer på ledande positioner i flera fall. Som tabellen nedan illustrerar befinner sig topp tre i samtliga index, vilket är ett bättre resultat än för de övriga nordiska länderna. Vissa länder har legat kvar stabilt på sin position. I ICT Develop- ment Index () ligger majoriteten av de tio högst rankade länderna stilla jämfört med , det vill säga , , , , och . har placerat sig på första plats ända sedan mätningarna började . Detsamma gäller som har legat på en andraplats. Bland de tio högst rankade länderna på Readiness Index ligger endast stilla på samma andraplats jämfört med . I The Web Index ligger och kvar på sin första respektive tredje plats, medan övriga länder har ändrat plats . I Digital Economy Rankings låg inget land kvar på samma plats . Sammantaget kan följande anges när det gäller ländernas posi- tioner på rankningslistorna. På ligger majoriteten av de högst rankade länderna kvar på ungefär samma positioner . På alla rankningslistor byter länderna i högre eller lägre grad posi- Internationella index och omvärldens insatser tioner mellan åren. I de senaste rankningarna låg som enda land bland de tre högst rankade på alla de fyra index som mäter digitaliseringen i världen. De länder som framför allt avancerat på minst två av rankningslistorna och som finns bland de tio högst rankade återfinns , , och . Bland de länder som framför allt tappat på minst två av rankningslistornas tio högst rankade återfinns , och . 2.2Relation mellan internationella index och den digitala agendans sakområden Den svenska digitala agendans 22 sakområden utgår från en ambition som anges för var och ett av områdena. Ambitionerna ska tillsammans utgöra det som påverkar framgång i uppfyllandet av det övergripande målet om att ska vara bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. En jämförelse har gjorts på övergripande nivå mellan de 22 sak- områdena och de områden som tas upp i de olika internationella index och rankningar som beskrivs i detta kapitel. Syftet med jäm- förelsen har varit att få en bild av vad olika internationella index mäter och vad de inte mäter, samt hur de förhåller sig till den svenska digitala agendans sakområden. I tabellen nedan illustreras relationen mellan sakområdena och index. Karaktären på EU:s Digital Agenda Scoreboard är något annor- lunda jämfört med övriga index då man endast presenterar rank- ning för enskilda indikatorer istället för i ett sammanvägt index. De enskilda indikatorerna berör en stor del av de 22 sakområdena. Med anledning av detta inkluderas inte EU:s Digital Agenda Scoreboard i nedanstående tabell. Internationella index och omvärldens insatser Det finns vissa aspekter av digitalisering som finns med i alla eller flera av de olika indexen. Området Bredband finns med i samtliga. Även Digital kompetens finns med i samtliga index liksom olika aspekter på Digitalt innanförskap. Flertalet index fångar även upp hur offentlig förvaltning liksom företag arbetar med digitalisering. Det är dock tydligt att flera av de aspekter på infrastruktur som den svenska agendan tar upp helt eller delvis saknas i många av indexen. De av agendans sakområden som helt saknas i samtliga Internationella index och omvärldens insatser index är Geografisk information, Robust elektronisk kommunika- tion och It för global utveckling. The Web Index är det enda index som fångar sakområdena Samhällets informationssäkerhet, It för miljön, Jämställdhet och Frihet på nätet. , som byggt upp indexet, driver frågan om ett tillgängligt och användbart internet för alla. Indexet syftar till att värdera hur it och digitalisering bidrar till utveckling och mänskliga rättigheter i världen. Sammantaget berör The Web Index flest av de tjugotvå sak- områdena (15 stycken). Även i Network Readiness Index och den före detta Digital Economy Rankings finns relativt många av sak- områdena nämnda (13 stycken). 2.3Relevanta internationella index och deras rankningar 2.3.1Digital agenda scoreboard – fokus på digitaliseringen i I anslutning till beslut om En digital agenda för har byggt upp en resultat- tavla, en Digital Agenda Scoreboard. Med stöd av resultattavlan kan medlemsländerna följa utveck- lingen inom ett antal områden2. I den presenteras utvecklingen i EU i stort, men det görs även jämförelser mellan länderna i för- hållande till de tretton mål som satts upp av . Det finns även möjlighet att göra jämförelser mellan länderna och på de totalt hundra indikatorer som samlas in. Värt att nämna är att de tretton resultatmålen inte följer de sju huvud- områdena för åtgärder som kommissionen och medlemsländerna kommit överens om inom ramen för En digital agenda för . Målen är istället satta för områden som anses särskilt strategiska för den fortsatta utvecklingen. Statistiken bygger framför allt på ett antal studier sammanställda av EU:s , främst ICT Household survey och survey, som i sin tur genomförs av respektive medlemsland. 2 Utöver EU:s medlemsländer finns på resultattavlan även statistik för , och . Internationella index och omvärldens insatser För Digital Agenda Scoreboard finns inte den typ av rankning som finns i övriga studerade internationella index utan resultaten för var och en av de hundra indikatorerna presenteras och i förhållande till de övriga medlemsländernas resultat. I EU-kommis- sionens senaste rapport för Digital Agenda Scoreboard () anges till exempel att när det gäller länder med högst respektive lägst användning av internet har det inte skett några större för- ändringar . I vissa länder har det skett relativt få förändringar såsom i , , , och . I rapporten anges även att när det gäller EU:s totala digitala kompetens har den egentligen inte förändrats , men det finns stora variationer mellan länderna som studeras. I och ligger den digitala kompetensen på medan den i ligger på . 2.3.2Digital Economy Rankings – med fokus på världens största ekonomier fanns ett internationellt index framtaget av Intelligence Unit (EIU) inom The Economist-kon- cernen, i samarbete med och deras . Indexet kallades Digital Economy Rankings (tidigare e-readiness rankings). Denna rankningslista presenterades . Syftet var att värdera världens största ekonomiers förmåga att ta till sig och använda informations- och kommunikationsteknik. rankningslista ingick sjuttio länder. har emellertid ingen sådan ny rankning gjorts. Digital economy rankings användes mer än 100 olika kriterier, såväl kvalitativa som kvantitativa, för att bedöma de olika ländernas förmåga att ta till sig och använda it. Kriterierna poäng- sattes utifrån deras relativa förekomst och viktades utifrån en bedöm- ning av deras relativa betydelse för ett lands utveckling. Kriterierna delas upp på sex områden. De sex områdena är (inom parentes anges respektive områdes procentuella andel i indexet): Anslut- ningar och teknisk infrastruktur (), Näringslivsklimat (), Social och kulturell miljö (), Rättslig miljö (), Regeringens politik och visioner () samt Konsumenter och företagsanpassning (). Internationella index och omvärldens insatser Rankningen är baserad på data från i huvudsak the EIU, , , FN och the . Den snabba utvecklingen inom it-området medförde att EIU och gjorde vissa förändringar vad gäller kriterier rankning och bland annat tillkom bedömning av kvaliteten på bredband och mobila anslutningar. Kvaliteten på dessa bedöms ha påverkat jämförbarheten . Rankningen av de 70 ekonomierna skedde på en skala mellan 1 till 10 där värdena rankning varierade mellan 3,0 (lägsta) och 8,49 (högsta). Av de 30 högst rankade ekonomierna återfinns majoriteten i (18 stycken). Av de tio högst rankade är fem länder europeiska. Därutöver var följande länder representerade: , , , och . Högst rankat var (8,49), på andra plats (8,41) och på tredje plats (8,41). får bra poäng på alla de områden som ingår i rankningen och i rapporten anges att utvecklingen i understryker antagandet om att det krävs samordnade åtgärder inom ett flertal områden för att lyckas med att åstad- komma en digitaliserad ekonomi. Mot bakgrund av de förändringar av indikatorer som gjordes 2010 i Digital Economy Rankings ändrades rankningen mellan länderna det året jämfört med . Flera länder i och tappade både i poäng och i rankning. Enligt rappor- ten Digital Economy Rankings 2010 berodde förändringen av indikatorerna på att länderna var i behov av att utveckla ultra-high speed networks. Länder som investerat i nästa generations internet- infrastruktur uppvisade en positiv utveckling. Särskilt som avancerade från 16:e till 12:e plats, (19:e till 13:e) och (22:a till 16:e) förbättrade sina positioner och poäng. Bland de tio högst rankade var det inget land som låg kvar på samma plats som föregående år. Det land som stärkte sin position mest var som gick från tionde till fjärde plats. Skillnaden i poäng mellan länderna har generellt minskat . I rapporten anges att det delvis hänger samman med de förändringar som gjorts i vad som mäts. Internationella index och omvärldens insatser 2.3.3ICT Development index – rangordning av länder utifrån tillgång, användning och kunnande inom it Internationella teleunionen (ITU) är ett FN-organ som består av 193 medlemsstater. presenterar ITU det så kallade ICT Development Index () som presenteras i rapporten the . Här rangordnas 157 länder utifrån tillgång, användning och kunnande inom it. används för att göra jämförelser på global, regional och nationell nivå, samt för att identifiera framsteg inom it-utvecklingen . bygger på en modell som utgår från tre stadier i utveck- lingen mot ett informationssamhälle: 1.It-beredskap (som avspeglar nätverksinfrastruktur och tillgång till it). 2.It-intensitet (som avspeglar graden av användning av it i sam- hället). 3.It-påverkan (som avspeglar resultatet/utfallet av effektiv och ändamålsenlig användning av it). Vidare bygger på 11 indikatorer som grupperats i tre delindex: Tillgång, Användning och Kompetens. Området Tillgång mäter it- beredskap som enligt modellen ovan utgör steg ett i utvecklingen. Området Användning beskriver it-intensitet (informations- och kom- munikationsteknik i produkter), vilket enligt IDI:s uppdelning är det andra steget i utvecklingen. Området Kompetens mäter förmåga eller kompetens inom it, genom indirekta indikatorer. Exempel på indikatorer är hushåll med en dator, internetanvändare, fasta och mobila bredbandsabonnemang samt grundläggande läskunnighet. ITU anger att även om de tre områdena består kan indikatorerna ändras för att fånga den snabba utvecklingen inom it och för att nya och bättre data kontinuerligt utvecklas. Mindre för- ändringar i indexet görs således kontinuerligt. bygger främst på statistik från och kompletteras med statistik från FN:s Popu- lation Division, , , , och . De beräknade värdena för och delindexen presenteras på en skala 0 till 10. Delindexen Tillgång och Användning ges lika stor vikt (vardera). Delindex Kompetens ges mindre vikt (), eftersom den bygger på indirekta indikatorer. Internationella index och omvärldens insatser För att avancera i utvecklingen krävs en kombination av de tre områden som mäter och för att nå det sista stadiet krävs maximalt utnyttjande av område tre i , det vill säga Kompetens. Det finns stora skillnader mellan länderna i . värden varierar mellan 8,57 (högsta värde) och 0,99 (lägsta värdet), där det högsta värdet kan vara tio. De trettio högst rankade länderna är alla höginkomstländer och nästan två tredjedelar av dem ligger i . Av de tio högst rankade länderna är åtta europeiska och två asiatiska. Dessa får alla höga poäng på samtliga IDI-indikatorer. ligger på första plats (8,57), på andra (8,45) och på tredje plats (8,36). I rapporten the 2012 (2013) anges att de tio högst rankade länderna har hög tillgång till och användning av it. Länderna kännetecknas vidare bland annat av mycket konkurrenskraftiga it-marknader och -tjänster som tidigt privatiserats och liberaliserats. De känne- tecknas även av att antalet mobilabonnemang är högre än antalet invånare, höga nivåer av mobilt bredband, fast bredbandspenetra- tion överstiger , en stor majoritet av hushållen har tillgång till dator och internet, samt att det är en hög nivå på internet- användningen. , som ligger högst, har bland annat högst andel hushåll med tillgång till internet (). hade nästan alla hushåll i höghastighetsanslutning till internet och landet har en av de högsta annonserade hastigheterna för bred- band i världen. Över tid har det skett förändringar i rankningen. Variationerna mellan åren är relativt små. En jämförelse mellan 2012 och 2008 års mätningar visar att framförallt och har avancerat, medan framförallt och har tappat posi- tioner. I rapporten the 2012 anges att det generellt är små skillnader bland de trettio högst rankade länderna, både vad gäller poäng och position. Detta tolkas som att man har nått relativt höga it-nivåer. Större förändringar i rankning beror på en mängd faktorer men, anger ITU, hänger ofta samman med mer konkurrens och en aktiv privat sektor. När det gäller delindex Användning kommer på första plats och på andra. Det finns ett starkt samband mellan inkomst och it-utveckling även om vissa länder bryter mönstret. , och är exempel på länder som presterar relativt bättre i förhållande till deras BNP. Framför allt och lyfts fram som länder i vilka it har prioriterats. Internationella index och omvärldens insatser Länderna uppvisar ett aktivt ledarskap för att utveckla och använda it och har en målinriktad it-politik som drivit på utvecklingen. Det bör nämnas att inom området Användning grundas tolkningen av data i viss utsträckning på det som benämns digital native, vilket definieras som personer mellan femton till med fem eller fler års erfarenhet av internetanvändning. Denna tolkning av att kunna hantera internet och dess möjligheter kan vara miss- visande då det inte behöver korrelera med hög kompetens. 2.3.4Network Readiness Index – med fokus på länders utveckling och användning av it Readiness Index står , som är en fristående internationell organisation för privat och offentligt samarbete, och INSEAD, en internationell handelshög- skola. Syftet med indexet är att beskriva hur långt ett land har kommit i utveckling och användning av it samt att beskriva ett lands styrkor och svagheter i detta avseende. Informationen ska ge beslutsfattare i privat och offentlig verksamhet och representanter för det civila samhället redskap för att utveckla nationella strategier och göra jämförelser med andra relevanta länder. I 2002/rapport definieras indexet som graden av kapacitet ett land har för att delta i och dra nytta av it-utvecklingen. Rapporten omfattar 144 länder och tillsammans står de för av världens BNP. Det är betydligt fler länder än i 2002/rapport då endast åttiotvå stycken fanns med i indexet. Indexet är baserat på femtiofyra indikatorer. Antalet indikatorer var från början runt sjuttio stycken men ändrades till nuvarande antal. Ändringarna gjordes mot bakgrund av de stora förändringar i utvecklingen som skett sedan 2002 års rapport. Network Readiness Index är uppdelat på tio områden som täcker såväl förutsättningar för it som faktisk användning och effekter.