sou · H2B368 · 2014-10-08 00:00:00 — De ska dock räknas som tillgångar i näringsverksamheten om de –lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar eller liknan- de tillgångar, –inventarier eller fordringar på grund av avyttring av inventa- –tillgodohavanden i kreditinstitut eller företag som driver verk- samhet enligt lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet och tillgo- dohavandet hör till näringsverksamheten, – fordringar på sådana försäkringsersättningar eller skadestånd som ska tas upp i näringsverksamheten, – andelar i kooperativa före- – andelar i kooperativa före- ningar förutsatt att innehavet av ningar förutsatt att innehavet av andelarna betingas av närings- andelarna betingas av närings- verksamheten eller fordringar på på grund av avyttring av sådana grund av avyttring av sådana – fordringar som medlemmar – fordringar som medlemmar i kooperativa föreningar har på i kooperativa föreningar har på föreningen förutsatt att med- föreningen förutsatt att med- lemskapet i föreningen betingas lemskapet i föreningen betingas av näringsverksamheten, eller – terminer enligt 44 kap. 11 § och optioner enligt 44 kap. som är lämpade för allmän skulder i näringsverksamheten. Vid tillämpning av denna paragraf anses patent och andra sådana rättigheter som räknas upp i 18 kap. 1 § andra stycket 1 som inven- tarier även om de inte förvärvats från någon annan. ska en skuld inte räknas till ska följande skulder räknas som näringsverksamheten, om skulden hänför sig till tillgångar som enligt 7 § inte ska räknas som till- gångar i näringsverksamheten. – förskott från kunder och lik- – skatteskulder som är hänför- liga till näringsverksamheten, utgifter till den del avdrag har gjorts vid beskattningen, och kommit i näringsverksamheten. Skuld som hänför sig till till- gångar som enligt 7 § inte ska räknas som tillgångar i närings- verksamheten får inte räknas som bedrivs av en enskild närings- bedrivs av en enskild närings- idkare räknas som en enda idkare räknas som en enda samhet utomlands, räknas dock all sådan verksamhet som en området, räknas dock all sådan verksamhet som en egen närings- För en fysisk person som är För en fysisk person som är delägare i ett eller flera svenska delägare i ett eller flera svenska heten i varje handelsbolag som heten i varje handelsbolag som en egen näringsverksamhet. en egen näringsverksamhet. ett handelsbolag bedriver själv- ett handelsbolag bedriver själv- utomlands, räknas dock all sådan för Europeiska ekonomiska sam- verksamhet som en egen närings- arbetsområdet, räknas dock all sådan verksamhet som en egen Om ett svenskt handelsbolag är delägare i ett annat svenskt handelsbolag, ska verksamheten i det handelsbolaget räknas in i det ägande bolagets näringsverksamhet. I 14 och 15 §§ finns bestäm- melser om underskott från kommanditbolag och vissa andra han- delsbolag. Har en näringsfastighet del i Har en näringsfastighet del i en annan svensk samfällighet än en annan svensk samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket, behöver fastig- första stycket, behöver fastig- hetens andel av samfällighetens hetens andel av samfällighetens intäkter och kostnader inte tas intäkter och kostnader inte tas upp, om intäkterna med mindre upp, om intäkterna med mindre än överstiger de ut- än överstiger de ut- gifter som ska dras av gifter som ska dras av Första stycket gäller inte kapitalvinster och kapitalförluster. för omarrondering som är ett led i för omarrondering ska dras av yttre rationalisering ska dras av Om en enskild näringsidkare Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbok- upprättar ett förenklat årsbok- slut enligt 6 kap. 6 § bokfö- ringslagen (1999:1078), behöver ringslagen (1999:1078), behöver något värde på lagertillgångarna något värde på lagertillgångarna inte tas upp om lagrets samman- inte tas upp om lagrets samman- lagda värde uppgår till högst ett 3 Senaste lydelse 2010:1528. Med mindre värde avses att anskaffningsvärdet exklusive mervärdesskatt understiger ett halvt prisbasbelopp. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078) avses med mindre värde i stället att anskaffningsvärdet exklusive mervärdesskatt understiger ett pris- basbelopp. Finns det ett naturligt samband mellan flera inventarier, ska de anses vara inventarier av mindre värde för enskilda närings- idkare som upprättar ett förenklat årsbokslut bara om det samman- lagda anskaffningsvärdet under- stiger ett prisbasbelopp och för övriga skattskyldiga understiger ett halvt prisbasbelopp. Det- samma gäller i det fall förvärv av olika inventarier kan anses ingå som ett led i en större inventarie- anskaffning. För inventarier som är av mindre värde eller kan antas ha en ekonomisk livslängd på högst , får hela utgiften dras av ome- delbart. Detta gäller dock inte sådana rättigheter m.m. som avses i 1 § andra stycket. Med mindre värde avses att anskaffningsvärdet exklusive mervärdesskatt understiger ett halvt prisbasbelopp. Finns det ett naturligt samband mellan flera inventarier, ska de anses vara inventarier av mindre värde bara om det sammanlagda anskaff- ningsvärdet understiger ett halvt prisbasbelopp. Detsamma gäller i det fall förvärv av olika inven- tarier kan anses ingå som ett led i en större inventarieanskaff- ning. Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räkenskapsenlig avskrivning med högst och vid Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räkenskapsenlig avskrivning med högst och vid 4Senaste lydelse 2009:547. 5Senaste lydelse 2010:1528. underlaget uppgår till högst 5 000 underlaget uppgår till högst ett kronor, får en enskild närings- halvt prisbasbelopp, får en enskild idkare som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bok- förenklat årsbokslut enligt 6 kap. föringslagen (1999:1078) i stället 6 § bokföringslagen (1999:1078) i ett belopp som motsvarar hela avdrag med ett belopp som mot- Avskrivningsunderlaget består av följande: 1.värdet på inventarierna vid det föregående beskattningsårets utgång – vid räkenskapsenlig avskrivning värdet enligt balansräkningen, och – vid restvärdesavskrivning det skattemässiga värdet, 2.ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som an- skaffats under beskattningsåret och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten, 3.minskat med avdrag enligt 15 och 16 §§. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska värdeminskningsavdraget justeras i motsvarande mån. En enskild näringsidkare får göra skogs- avdrag med högst av anskaffningsvärdet. Med undantag för rationaliseringsförvärv enligt 10 § får avdrag för ett visst beskatt- ningsår göras med högst ett belopp som motsvarar av den avdragsgrundande skogsintäkten. En enskild näringsidkare får göra skogs- avdrag med högst av anskaffningsvärdet. Skogsavdrag får göras med högst ett belopp som motsvarar hela den avdragsgrundande skogsintäkten förvärvas och de fem följande åren. För tid därefter får skogsavdrag göras med ett belopp som mot- svarar högst av sådan Om ett dödsbo förvärvar fastig- heter efter dödsfallet, tillämpas i fastigheter efter dödsfallet tilläm- stället för första stycket och 10 § pas i stället för första och andra bestämmelserna i 7 §. styckena bestämmelserna i 7 §. Om inte hela avdragsutrym- met enligt 9 § första stycket ut- nyttjas förvärvsåret ska det åter- och föras vidare till följande beskatt- därefter eller om det återstående En enskild näringsidkare får göra skogsavdrag med högst ett belopp som motsvarar hela den avdragsgrundande skogsintäkten, om han förvärvat fastigheten genom köp, byte eller på liknande sätt eller genom fastighetsreglering eller klyvning och förvärvet är ett led i jordbrukets eller skogsbrukets yttre rationalisering (rationalise- ringsförvärv). Det sammanlagda avdragsbeloppet får inte överstiga av det anskaffnings- värde som avser rationaliserings- förvärvet. paragraf får göras bara det beskatt- ningsår när fastigheten förvärvas och . Vid fastighetsreglering och klyvning räknas som förvärvstid- punkt den tidpunkt för tillträde som gäller enligt fastighetsbild- ningslagen (1970:988) eller, om den skattskyldige begär det och fastighetsbildning sökts, den tidpunkt för tillträde som gäller enligt skriftligt avtal. Vid rationaliseringsförvärv ska i anskaffningsvärdet räknas in såväl ersättningen för skog och produktiv skogsmark som den del av övriga utgifter med anledning av förvärvet som belöper sig på den förvärvade skogen och pro- duktiva skogsmarken. Utgifter som har dragits av med stöd av 16 kap. 20 a § ska inte räknas in i anskaffningsvärdet. Vid avyttring av en näringsfastighet ska följande avdrag återfö- ras: 1 värdeminskningsavdrag på byggnader och markanläggningar, 3.avdrag för substansminskning, 4.avdrag för sådana avskrivningar av byggnader och markan- läggningar som gjorts i samband med att en ersättningsfond eller liknande fond har tagits i anspråk, och 5.avdrag som avser beskattningsåret och de fem föregående beskattningsåren för utgifter för förbättrande reparationer och underhåll av byggnader och markanläggningar. Reparationer och underhåll anses som förbättrande till den del fastigheten på grund av åtgärderna är i bättre skick vid avyttringen än vid ingången av det femte beskattningsåret före beskattningsåret 6 Senaste lydelse 2010:1531. eller, om fastigheten förvärvats senare genom köp, byte eller på liknande sätt, vid förvärvet. Om den kontanta ersättningen vid avyttringen enligt 45 kap. 5 § är högst ska åter- föringen göras först när hela fastigheten avyttrats. Avdragen som avses i 2 § ska inte återföras till den del de avser tiden . Avdragen som avses i 2 § ska inte återföras till den del de avser tiden . Om bara en del av fastigheten avyttras, ska återföringsbeloppet beräknas på grundval av förhållandena på den avyttrade fastighetsdelen. Vid tillämpning av 5 § ska i sådana fall omkost- nadsbeloppet beräknas enligt 45 kap. 19 §. Om en av flera skogsfastigheter avyttras ska skogsavdrag återföras till så stor del som den avyttrade arealen av produktiv skogsmark utgör av näringsverksamhetens areal av produktiv skogsmark före avyttringen. Om bara en del av fastig- heten avyttras, ska återförings- beloppet beräknas på grundval av förhållandena på den avytt- rade fastighetsdelen. Om en ideell andel av fastigheten avytt- ras, ska återföringsbeloppet beräk- nas utifrån en proportionering av den avyttrade andelens storlek i förhållande till samtliga andelar i fastigheten. Vid tillämpning av 5 § ska i sådana fall omkostnads- beloppet beräknas enligt 45 kap. Vid sådan avyttring som avses i 45 kap. 5 § ska återföring bara ske upp till så stor del som den kontanta ersättningen utgör av den totala ersättningen för över- föringen eller uppdelningen. Avdrag får göras enligt bestäm- melserna i detta kapitel för belopp som sätts av till periodiserings- fond. Avdrag får dock inte göras av privatbostadsföretag och invest- mentföretag. Avdrag får inte hel- ler göras av den som är begränsat skattskyldig enligt 3 kap. 18 § första stycket 2 eller 6 kap. 11 § första stycket 4 och som är bo- satt i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I detta kapitel finns bestäm- melser om avdrag för belopp som sätts av till periodiseringsfond. Bestämmelserna gäller för juri- diska personer och fysiska perso- ner som är delägare i utländska juridiska personer med lågbeskat- tade inkomster enligt 39 a kap. 13 § samt för näringsverksamhet som bedrivs av europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Avdrag får inte göras av privat- bostadsföretag, investmentföretag eller av den som är begränsat skattskyldig enligt 6 kap. 11 § första stycket 4 och som är bosatt i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Juridiska personer får dra av högst ett belopp som motsvarar högst ett belopp som motsvarar 7 Senaste lydelse 2011:1271. En juridisk person som har Den som har gjort avdrag för gjort avdrag för avsättning till en avsättning till en periodise- periodiseringsfond ska ta upp en ringsfond ska ta upp en scha- räknas till av statslåne- nas till av statslåne- räntan vid utgången av november räntan vid utgången av novem- månad året närmast före det ber månad året närmast före det kalenderår under vilket beskatt- kalenderår under vilket beskatt- ningsåret går ut multiplicerad med summan av gjorda avdrag med summan av gjorda avdrag för avsättningar till sådana peri- odiseringsfonder som den juri- diska personen har vid beskatt- vid beskattningsårets ingång. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska schablonintäkten justeras i motsvarande mån. Avdrag för avsättning till en periodiseringsfond ska återföras senast det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår då avdra- get gjordes. När återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond sker, ska det tidigast gjorda avdraget återföras först. I 8–10 §§ finns bestämmelser I 8 § finns bestämmelser om om att avdragen för avsättnin- att avdragen för avsättningarna i garna i vissa fall ska återföras vissa fall ska återföras tidigare tidigare och i 11–14 §§ om att och i 14 § om att periodise- ringsfonderna i vissa fall får fall får föras över till annan föras över till annan närings- näringsverksamhet i stället för verksamhet i stället för att av- att avdragen återförs. 8Senaste lydelse 2011:1256. 9Senaste lydelse 2011:1256. I detta kapitel finns bestäm- melser om avdrag för belopp som sätts av till företagsfond. Bestämmelserna gäller för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag eller i delägar- beskattade juridiska personer som hör hemma i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbets- området. Bestämmelserna gäller inte för 1. näringsidkare som tillämpar reglerna om förenklad ränteför- 2. näringsverksamhet som be- drivs av en europeisk ekonomisk intressegruppering, 3. den som är begränsat skatt- skyldig enligt 3 kap. 18 § första stycket 2 och som är bosatt i en stat utanför Europeiska ekono- miska samarbetsområdet, eller 4. delägare i utländska juri- diska personer med lågbeskattade inkomster enligt 39 a kap. 13 §. När det gäller svenska han- delsbolag och delägarbeskattade juridiska personer som hör hem- ma i en annan stat inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsom- rådet, ska avdraget beräknas för varje delägare för sig och avsätt- ningarna göras hos delägarna. Med fördelningsbar inkomst avses näringsverksamhetens resul- tat före avdrag för räntefördel- ning och avsättning till företags- fond –avdrag för egenavgifter en- ligt 16 kap. 29 §, –avdrag för premie för pen- sionsförsäkring och inbetalning på pensionssparkonto enligt 16 kap. 32 § samt särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löne- skatt på pensionskostnader på dessa poster, – sjukpenning och liknande ersättningar som avses i 15 kap. –återfört avdrag för egenav- gifter enligt 16 kap. 29 §, och –schablonintäkt beräknad på gjorda avsättningar till företags- fond enligt 16 §. Avdrag för avsättning till företagsfond får göras med ett belopp som motsvarar högst 40 procent av den fördelningsbara inkomsten. En enskild näringsidkare som har intäkt av skogsbruk (skogs- intäkt) får därutöver göra avdrag för avsättning till företagsfond med högst av intäkt för upplåtelse av avverkningsrätt respektive av intäkt för avyttring eller uttag av skogs- produkter, om – näringsidkaren har skogsin- täkter till följd av stormfällning, brand insektsangrepp eller någon liknande händelse, och – händelsen medför att en be- tydande del av skogen bör avver- kas . Med skogsbruk avses att den skattskyldige utnyttjar skogen på sin egen eller en arrenderad lant- bruksenhet i eller i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Som skogs- bruk räknas också avverkning av skog på en lantbruksenhet på grund av en avverkningsrätt som den skattskyldige har förbehållit sig vid överlåtelse av en fastighet eller vid fastighetsbildning och avyttring av sådan avverk- ningsrätt. Beloppen som avsätts till företagsfond enligt 4 § och ränte- fördelas enligt 33 kap. 3 och 5 §§, får sammanlagt högst uppgå till ett belopp som motsvarar den fördel- Företags- fonden får dock inte uppgå till högre belopp än som motsvarar kapitalunderlaget för fonden. Kapitalunderlaget för företags- fonden för enskilda näringsidkare Med kapitalunderlaget för företagsfonden avses för en enskild näringsidkare skillnaden mellan värdet på tillgångarna och skulderna i näringsverksamheten vid beskattningsårets utgång – skulder som enligt 13 kap. 8 § inte ska räknas till närings- verksamheten, –tillgångar som enligt 13 kap. 7 § inte ska räknas till närings- verksamheten, och –sådana tillskott till närings- verksamheten under beskattnings- året som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verk- samheten. Till den del avdrag har gjorts vid beskattningen ska avsättnin- gar till ersättningsfonder räknas som skuld. Vid beräkning av kapitalun- derlaget ska tillgångarna tas upp till det skattemässiga värdet. Om en fastighet i är kapitaltillgång och har förvärvats före , får anskaffningsutgiften i stället för vad som följer av 8 § bestämmas till ett belopp som motsvarar följande del av fastighetens taxeringsvärde för – för en småhusen- het, – för en hyreshus- enhet, – för en industri- enhet, och – för en lantbruks- enhet, om värdet avser annat än bostadsbyggnadsvärde eller tomt- marksvärde för privatbostadsfas- tighet. Om ett värdeminskningsavdrag för fastigheten vid någon av 1999– taxeringar uppgår till av anskaffnings- utgiften enligt första stycket, ska utgiften minskas med värdeminsk- ningsavdragets belopp för varje sådant år. Detsamma gäller för liknande avdrag såsom skogs- avdrag, avdrag för substansminsk- ning samt belopp med vilka ersätt- ningsfonder har tagits i anspråk. Utöver vad som föreskrivs i andra stycket ska hänsyn inte tas till utgifter och avdrag som avser tiden . byggnader, mark och markanlägg- ningar på sådana fastigheter som avses i 9 § vid det föregående beskattningsårets utgång understeg av anskaffningsutgiften enligt 9 § ska denna utgift justeras i skälig mån. Andelar i svenska handelsbolag och i delägarbeskattade juridiska personer som hör hemma i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet räknas inte som tillgångar i näringsverksamheten. Som tillgångar eller skulder i näringsverksamheten räknas inte heller fordringar eller skulder som avser –statlig inkomstskatt, –avkastningsskatt enligt 2 § första stycket 4 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions- medel, –särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, –statlig fastighetsskatt, –avgift enligt lagen (1994:1744) om allmän pensions- avgift, – skattetillägg på skatter och avgifter enligt 56 kap. 3 § 1–4 och 6 skatteförfarandelagen (2011:1244), och – förseningsavgift enligt skatte- förfarandelagen för den som inte har lämnat inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter . Bestämmelser om fördelning av kapitalunderlaget mellan makar som tillsammans deltar i närings- verksamheten finns i 60 kap. 11 §. Kapitalunderlaget för företags- fonden för delägare i handelsbolag Med kapitalunderlaget för företagsfonden avses för en fysisk person som är delägare i ett han- delsbolag delägarens justerade anskaffningsutgift för andelen i bolaget vid beskattningsårets utgång minskad med sådana tillskott under beskattningsåret som görs i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i bolaget. Vid tillämpning av första stycket beräknas den justerade anskaffningsutgiften enligt 50 kap. 5 §. Om andelen i handelsbolaget är lagertillgång, avses med kapital- underlaget för företagsfond andelens skattemässiga värde vid beskatt- ningsårets utgång ökat och minskat med posterna i första stycket. Kapitalunderlaget för företags- fonden för delägare i vissa juridiska personer För fysiska personer som är delägare i delägarbeskattade juridiska personer som hör hemma i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska kapitalunderlaget för företags- fonden beräknas på motsvarande sätt som anges i 14 §. Den som har gjort avdrag för avsättning till företagsfond, ska ta upp en schablonintäkt. Intäkten ska beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multipli- cerad med summan av gjorda avdrag för avsättning till företags- fond vid beskattningsårets ingång. Avdrag för avsättning till företagsfond ska återföras senast när förhållandena är sådana som anges i 18–20 §§. I 21–27 §§ finns bestämmelser om att företagsfonden i vissa fall får föras över till annan närings- verksamhet i stället för att avdra- gen återförs. Om företagsfonden överstiger kapitalunderlaget enligt 6–15 §§, ska motsvarande del av avdragen återföras. En enskild näringsidkares avdrag för avsättning till företags- fond ska återföras, om 1. näringsidkaren gör avdrag för förenklad räntefördelning, 2. näringsidkaren upphör att bedriva näringsverksamheten, 3. skattskyldigheten för närings- verksamheten upphör, 4. näringsverksamheten inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal med en stat utanför Europeiska ekono- miska samarbetsområdet, 5. näringsidkaren är begränsat skattskyldig och dör under be- skattningsåret, eller 6. näringsidkaren försätts i konkurs. Avdrag som en delägare i ett svenskt handelsbolag har gjort för avsättning till företagsfond ska återföras, om 1. delägaren gör avdrag för förenklad räntefördelning, 2. handelsbolaget upphör att 3.andelen i handelsbolaget avyttras eller övergår till en ny ägare på något annat sätt, 4.skattskyldigheten för närings- verksamheten upphör, 5.näringsverksamheten inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal med en stat utanför Europeiska ekono- miska samarbetsområdet, 6.delägaren är begränsat skatt- skyldig och dör under beskatt- ningsåret, 7.det beslutas att handelsbola- get ska träda i likvidation, eller 8.delägaren eller handelsbola- get försätts i konkurs. I vilka fall fonder får tas över Från en enskild näringsidkare till en annan enskild näringsidkare Om realtillgångar i en enskild näringsverksamhet övergår till en obegränsat skattskyldig fysisk per- son genom arv, testamente, gåva eller bodelning och mottagaren tar över hela näringsverksamhe- ten, en verksamhetsgren eller en ideell andel av en verksamhet eller av en verksamhetsgren, får mottagaren helt eller delvis ta över företagsfonden, om – mottagaren vid arv eller testamente skriftligen förklarar sig ta över företagsfonden eller delen av fonden, eller – parterna vid gåva eller bo- delning träffar skriftligt avtal om övertagandet. Utöver vad som sägs i första stycket krävs att 1. mottagaren övertar till- gångar vars värde, minskat med övertagna skulder, motsvarar minst den övertagna företags- fonden eller delen av fonden, och 2. vad som övertas av fonden uppgår till högst så stor del av hela fonden som de övertagna realtillgångarna utgör av samtliga realtillgångar i näringsverksam- heten. Vad som är realtillgångar framgår av 27 §. Värdet av real- tillgångarna ska beräknas på det sätt som anges i 8–10 §§. Som skuld enligt andra stycket 1 ska också räknas avdrag för avsättning till ersättningsfond. Om en företagsfond helt eller delvis tas över anses den som tar över fonden själv ha gjort avdragen för avsättningarna till fonden. Från en enskild näringsidkare till ett handelsbolag En företagsfond får tas över om en enskild näringsidkare – överlåter samtliga realtill- gångar i näringsverksamheten till ett svenskt handelsbolag som näringsidkaren har en andel i eller genom överlåtelsen får en andel i, och – begär att företagsfonden inte ska återföras. Om företagsfonden tas över, anses delägaren ha gjort avsätt- ningarna och avdragen för dem såsom delägare i handelsbolaget. Från enskild näringsverksamhet till aktiebolag En företagsfond eller en del av en företagsfond upphör utan att bestämmelserna i 18–20 §§ blir tillämpliga om en enskild närings- idkare