sou · H2B39 · 2014-02-21 00:00:00 — Den ena databasen, för sjuklöner (Ksju), innehåller uppgifter om sjuklöner och omfattar bl.a. alla arbetsgivare i lands- tingskommunal sektor och primärkommunal sektor med fler än 99 anställda. I privat sektor undersöks alla företag med fler än 199 anställda. Bland företag i privat sektor med färre än 200 anställda görs ett urval.6 Dessa uppgifter har matchats mot vårdbiträden, personliga assistenter m.fl. i SCB:s yrkesregister. Utredningen bedömer att båda databaserna är tillförlitliga för detta ändamål. 6 Se SCB:s dokumentation av microdataregister för Ksju. Källa: SCB. Diagrammet ovan visar antalet ersättningsdagar för sjuklön per anställd per kvartal för vårdbiträden och personliga assistenter m.fl. Det innebär att karensdagen vid varje sjukfall inte har räknats som en ersättningsdag. Med det underlag som beskrivits ovan har kost- naderna för sjuklön för personliga assistenter anställda för att utföra personlig assistans enligt SFB uppskattats till för och i löpande priser.7 lönenivåer motsvarar det respektive . Det är ersättningsdagar per anställd, som redovisas i den vänstra axeln, som är högre jämfört med och förklarar skillnaden i sjuklönekostnad mellan åren. Om ökningen mellan åren är temporär eller en del av ett trendbrott är svårt att uppskatta. För att närma sig en rimlig bedömning i frågan kan SCB:s officiella statistik för sjuklöner (Ksju) analyseras. 7 Med hjälp av statistik över fördelningen av privata och kommunala utförare har utred- ningen skattat antalet helårsanställda i respektive sektor för att utföra den beviljade assistansen. Källa: SCB, Konjunkturstatistik över sjuklöner (KSju). Konjunkturstatistik över sjuklöner finns och går att dela upp på bl.a. privat och sektor. Statistiken i diagram 9.2 beskriver sjukdagar och sjukfall per anställd och kvartal i respektive sektor. Sjukdagarna, som redovisas på den vänstra axeln, inkluderar även karensdagar. På den högra axeln redovisas antalet sjukfall per anställd för respektive sektor. Konjunkturstatistiken över sjuklöner uppvisar en viss uppåtgående trend, särskilt , både vad gäller antalet sjuk- dagar och sjukfall per anställd. Denna utveckling behöver beaktas i regleringen. På grund av den osäkra utvecklingen av den korta sjuk- frånvaron bedömer utredningen att den genomsnittliga kostnaden rimligen bör kunna ligga till grund för regleringen mellan staten och kommunerna. Enligt utredningens beräkning uppgår den genomsnittliga sjuklönekostnaden till lönenivå. Eftersom finansierar sjuklönekostnaden för egna arbetsgivare, se avsnitt 7.7, behöver det också beaktas i regleringen. av brukarna är egna arbetsgivare vilket innebär att regleringen behöver minskas med till . En ersättning för sjuklön i schablonen som motsvarar innebär för en genomsnittlig brukare med 120 timmar en ersättning för sjuklön på räknat nivåer. I utredningens kartläggning av anordnares kostnader för att utföra personlig assistans redovisade tio kom- muner sina kostnader för sjuklön. Uppgifterna avser samtliga utförares sjuklönekostnader, även kommunernas. Bland de tio kom- munerna varierade kostnaderna mellan och per brukare och år i löpande priser. Genomsnittet låg på per brukare och år, räknat lönenivå. SKL har också vid tidigare tillfälle försökt att skatta kommunernas kostnader för sjuklön och funnit att nivån är i samma härad. Arbetsledning av den egna assistansen Utredningen föreslår att brukaren inte ska kunna ta emot lön från anordnaren för arbetsledning i förhållande till den egna assistansen. Utredningen bedömer att det inte påverkar statens finanser. Ändrad beräkning av ersättningens nivå Utredningen lägger inte något förslag om en ny ersättningsnivå utan belyser i stället effekten av att anpassa beräkningen och upp- skrivningen av timschablonen. Utgångsläge 2013: totala kostnader för assistansersättningen är för cirka 15 900 brukare, varav för 1 400 brukare med förhöjt timbelopp (kost- naden avser den förhöjda delen, dvs. de maximalt ). Effekt av en omedelbar anpassning av schablonens nivå 2013 enligt uppställningen i kapitel 8, avsnitt 8.3.3., dvs. sänkning med , skulle totalt ha motsvarat . Utredningens bedömning är att det inte påverkar statens finanser eftersom myndigheternas ökade samarbete sker inom befintlig anslagsram. Utredningens förslag att differentiera ersättningen innebär att kommunernas finansieringsansvar kommer att variera mellan olika brukare. Det innebär ingen skillnad mot , eftersom kom- munernas finansieringsansvar i förekommande fall inkluderar det förhöjda timbeloppet. Skillnaderna mellan de differentierade nivåerna som utredningen gjort beräkningar på är i sammanhanget små, i storleksordningen mellan cirka 3–. Kommunernas sammantagna finansiella åtagande för de första för- väntas bli detsamma. Förslaget om differentierad ersättning kan innebära att kommunerna som anordnare får bättre ersättning för brukare som har stora behov av ob-tid jämfört med en timschablon som beräknas utifrån en genomsnittlig ob-kostnad. Reglering av avtal mellan brukare och anordnare Utredningen föreslår att motsvarande krav på skriftliga avtal mellan brukaren och anordnaren som förs in i SFB även förs in i LSS. Detta kommer att innebära ett visst merarbete för vissa kommuner som t.ex. inte budgeterar på individnivå . Utredningen bedömer emellertid att det påverkar kommunernas finanser väldigt marginellt. Ersättning för kostnader vid ordinarie assistents sjukdom Det kommunala ansvaret att bekosta privata utförares sjuklöne- kostnader försvinner men kompenseras genom den ekonomiska reglering som sker till staten från kommunerna. Kommunerna får finansiera hela överföringen av kostnadsansvaret för sjuklöner till staten, motsvarande . Av den överförda sum- man får kommunerna dock tillbaka ()för den assistans som kommunerna själva utför genom att timschablonen höjs när sjuklönen bakas in i ersättningen. har kommunala sektorn en korttidssjukfrånvaro som ligger något högre än genomsnittet för alla sektorer. För kommunerna försvinner en administrativ kostnad genom att de inte längre behöver hantera ansökningar och fakturor från privata utförare när det gäller ersättning för sjuklön. Utifrån upp- gifter från en representant för en stor kommun, där administra- tionen av sjuklöner till personliga assistenter beräknades kräva mellan en halv och en heltidstjänst, har utredningen uppskattat en genomsnittlig kostnad per kommun. Kommunernas totala administra- tiva besparingar kan på det sättet uppskattas till . Kommunernas administration reduceras till att i undantagsfall tillhandahålla en vikarierande personlig assistent när den ordinarie anordnaren inte har möjlighet till detta, och att fakturera anordnaren denna kostnad. Arbetsledning av den egna assistansen Utredningen föreslår att brukaren inte ska kunna ta emot lön från anordnaren för administration i förhållande till den egna assistansen. Utredningen bedömer att det inte påverkar kom- munens finanser. Ändrad beräkning av ersättningens nivå Om utredningens bedömning av den nuvarande beräkningen och uppskrivningen av schablonen leder till ett beslut om en anpassning eller sänkning så påverkar det kommunernas intäkter för utförd assistans. kan utredningen konstatera att kommunernas kostnadsnivå i genomsnitt är högre för den assistans som man själv utför, jämfört med privata anordnare. Kostnaderna varierar dock mellan kommunerna. Den av utredningen förordade beräknings- metoden, som baseras på genomsnittskostnader för branschen, skulle ge en något lägre ersättningsnivå än , vilket kan påverka vissa kommuners möjlighet att tillhandahålla assistans inom ramen för schablonbeloppet. En reviderad schablon skulle sannolikt ge större effekter för de kommunala anordnarna jämfört med de privata, men skillnaderna i kostnadsläge innebär att effekterna kommer att variera. bedömer utredningen att nivån för ob-ersättning i schablonen bör höjas vilket till viss del kompenserar den sänkta grundlönenivån i beräkningen. Enligt SKL ersätter de flesta kommuner personlig assistans enligt LSS med den fastställda nivån för det statliga schablon- beloppet när någon annan än kommunen själv utför assistansen. Kommunernas utgifter för personlig assistans enligt LSS kan därför komma att minska. Den senaste statistiken visar att var 3 876 personer beviljade personlig assistans enligt LSS.8 Igenom- snitt beviljades till dessa personer. I den mån en extern anordnare tillhandahåller assistansen tillämpar flertalet kommuner den ersättningsnivå som gäller för den statliga assistans- ersättningen. Eftersom assistansersättningens nivå är normgivande även för kommunernas ersättning till externa anordnare kommer en eventuell anpassning av assistansersättningen att minska kom- munernas utgifter för insatsen. Utredningens bedömning är att detta inte påverkar kommunernas finanser eftersom det i första hand är myndigheter och organisa- tioner, inte enskilda kommuner, som ingår i den ökade samverkan. En utjämning av kostnader för LSS-insatser görs enlig lagen (2008:342) om utjämning för stöd och service till vissa funktions- hindrade. Utjämningen innebär att en kommun kan få ett utjäm- ningsbidrag eller betala en utjämningsavgift beroende på hur kom- munens standardkostnad för insatserna förhåller sig till en för riket genomsnittlig kostnad. Om standardkostnaden överstiger riks- genomsnittet får kommunen ett bidrag och vice versa. Standardkostnaden beräknas utifrån tre kostnadskomponenter: insatser enligt 9 § 2–8 och 10 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, bostad med särskild service för vuxna, och den ersättning varje kommun betalar till enligt 51 kap. 22 och 23 §§ socialförsäkringsbalken. Det är den första och den tredje faktorn som kan påverkas av de förslag som utredningen lägger. 8 2013: Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS 2012. Kostnaderna för kommunens ersättning till kan påverkas marginellt av förslaget om tilläggsschablon och det förhöjda timbeloppet i det fall tilläggsschablonen totalt sett blir dyrare än det nuvarande förhöjda timbeloppet. Utredningen bedömer också att timschablonen borde räknas på ett annat sätt än den görs . Om regeringen gör samma bedöm- ning och genomför motsvarande förändringar kommer det att påverka omsättningen i systemet för kostnadsutjämningen mellan kommuner och staten. En anpassad nivå på timschablonen skulle innebära att kommuner får lägre kostnader för de 20 första tim- marna. Minskningen skulle få större effekt för kommuner där en stor andel av invånarna beviljats assistansersättning. Eftersom minskningen i kostnader till sker för alla berörda kommuner bör det inte påverka relationen mellan kommuner som får ett utjämningsbidrag, respektive de som betalar en utjämnings- avgift. Eftersom utjämningssystemet för LSS-kostnader är mycket följ- samt mot kostnadsförändringar och därmed ge relativt stora fluktuationer mellan åren så bedöms ett genomförande av utred- ningens förslag inte ge så stora tillkommande effekter. 9.5Konsekvenser för statliga myndigheter Nedan behandlas konsekvenser av myndigheternas samverkan, administration och för domstolarna. Det finns ett samarbete mellan vissa myndigheter (i respektive län, , m.fl.) kring fusk, missbruk och bedrägerier inom assistansersätt- ningen. Vidare har och inlett ett visst samarbete kring uppföljning och tillsyn av assistansanordnare. Andra gemensamma frågor berör t.ex. och . Någon mer strukturerad samverkan som tar sikte på helheten förekommer dock inte, enligt vad utredningen har uppgift om. Ingen myndighet har ett mer övergripande ansvar. Mot bakgrund av detta förordar utredningen mer systematisk och delvis formaliserad samverkan mellan de myndigheter och organisationer som arbetar med frågor som anknyter till assistans- ersättning. Bedömningen innebär mycket marginella resursmässiga konsekvenser för berörda myndigheter och bedöms av inom ramen för befintliga anslagsnivåer. Utredningen bedömer att förslagen medför konsekvenser för som är den myndighet som prövar och fattar beslut om assistansersättning. Främst är det förslaget om en differentierad ersättning som får konsekvenser för administra- tionen. Utredningen föreslår att den differentierade ersättningen ska träda i kraft . Den nuvarande timschablonen ersätts då av grundschablonen, som således ska tillämpas för alla brukare som har beviljats assistansersättning. Omvandlingen sker automatiskt i IT-systemet och förväntas inte medföra några administrativa kostnader för . Tilläggsschablonen träder i kraft men införs successivt, i takt med nya beslut om att bevilja assistansersättning och där behovet av tilläggs- schablon bedöms finnas. För de brukare som redan har assistans- ersättning kommer ändringen att ske i samband med den ompröv- ning som ska göras förflutit från senaste prövningen, , alternativt att ändringen görs i samband med ansökan om fler timmar. Den administrativa merkostnaden för att bedöma om tilläggs- schablonen ska beviljas utöver grundschablonen uppstår endast i samband med beslut om att bevilja assistansersättning. fattar cirka 10 000 beslut, varav drygt 6 000 beslut avser ansökningsärenden9 och knappt 4 000 s.k. tvåårs- omprövningar. Den genomsnittliga beviljandegraden bland alla dessa beslut har uppskattats till drygt 83 procent.10 Givet denna 9Nyansökningar och ansökningar om fler timmar. 10Utredningen har inte kunnat ta del av en exakt siffra varför denna uppgift har uppskattats. uppskattning och per ärende kan den totala merkostnaden beräknas till två årsanställda motsvarande . Bland brukare som beviljats assistansersättning och som anser sig ha rätt till en tilläggsschablon kan vara benägna att få sin ersättningsnivå prövad av . Det kan medföra en viss anhopning av ansökningar där myndigheten ändå skulle ha beslutat om ersättningsnivån, men sannolikt . För kan differentieringen därför innebära vissa ökade kostnader i ett initialt skede, alternativt längre handläggningstider. För brukare som vid ikraftträdandet är eller äldre behöver schablonen ersättas med en grundschablon. Detta sker automatiskt i IT-systemet och förväntas inte medföra några administrativa kostnader för . För brukare som beviljas tilläggsschablon efter och som har beviljats förhöjt timbelopp på grund av höga ob-kostnader, kommer de särskilda skälen för det förhöjda timbeloppet att omprövas i samband med beviljandet av tilläggs- schablon. Den gruppen beräknas bestå av av cirka 1 200 personer. Merkostnaden för att pröva om särskilda skäl för ett för- höjt tillbelopp fortfarande föreligger i samband med omprövningen blir marginell. Utredningens förslag innebär sannolikt också att antalet ansök- ningar om förhöjt timbelopp kommer att minska till följd av att brukare i stället beviljas tilläggsschablonen. administration av det förhöjda timbeloppet består i handläggningen av dels ansökan, dels de redovisade kostnaderna i samband med slutavräkningen. ansöker cirka 1 250 brukare om förhöjt tim- belopp , varav nästan 1 000 brukare beviljas11. Kostnaden för att handlägga ansökningar om förhöjt timbelopp uppgår till . Om ansökningarna minskar skulle det motsvara en minskning med . Kostnaden för att handlägga kostnadsredovisningen i samband med slutavräkning för brukare med förhöjt timbelopp uppgår till . Om antalet brukare som beviljas förhöjt tim- belopp minskar skulle administrationen minska med . 11 En stor del av dessa beslut är tidsbegränsade varför det kan vara möjligt för en och samma brukare att ansöka fler än en gång . arbetar med att ta fram ett nytt IT-stöd för assistansersättning, som beräknas vara färdigt . Utred- ningen förutsätter att kan betala ut och följa upp schablonerna i statistiksyfte i det nya IT-stödet. Utredningen bedömer att det befintliga IT-stödet klarar att betala ut de före- slagna schablonerna och att uppföljningen i statistiksyfte hanteras i särskild ordning. Reglering av avtal mellan brukare och anordnare Kravet på avtal gäller enbart de brukare som köper personlig assistans, motsvararande av brukarna. Vid lagens ikraftträdande har dessa brukare redan gällande avtal, eftersom har ställt krav på skriftliga avtal. Granskningen av avtalen för denna grupp kommer att ske efterhand, i takt med att avtalen upphör att gälla. För nybeviljade behöver kontrollera avtalets innehåll utifrån den före- slagna bestämmelsen, men regleringen av avtalet mellan brukare och annordnare bedöms inte innebära någon större förändring mot . Utredningens förslag innebär förvisso att avtalet ska inne- hålla fler punkter än vad kräver – har myndigheten upparbetade rutiner för denna hantering. för- slaget kan således komma att belasta myndighetens administration marginellt i ett initialt skede. Ersättning för kostnader vid ordinarie assistents sjukdom För de brukare som köper personlig assistans innebär förslaget oförändrad administration för . För de brukare som är egna arbetsgivare innebär förslaget minskad administration. jämställs tiden då assistenten får sjuklön av den egna arbets- givaren med lämnad assistans. Det innebär att från i sjuklöneperioden använder brukaren således dubbelt så många timmar som normalt. Det medför att en handläggare måste studera tidrapportera extra noga för att kunna kompensera för de timmar som har jämställts med lämnad assistans. Denna handläggning upp- hör med utredningens förslag. Arbetsledning av den egna assistansen finns ingen reglering som förbjuder att brukare tar emot lön för arbetsledning av sin egen assistans. Det är omöjligt att veta hur vanligt förekommande detta är, men utredningens bedömning är att förekomsten kommer att vara mycket begränsad. I och med att detta förbjuds i lag bedömer utredningen att det kommer att minska ytterligare. I de undantagsfall som det kommer till kännedom att det förekommer tvingas myn- digheten dels att korrigera brukarens sjuklönegrundande inkomst, dels begära att beloppet ska betalas tillbaka till . Kostnadsminskningen är svår att uppskatta. Om det hanteras genom ett formellt återkrav blir kostnaden högre; om det sker genom kvittning blir kostnaden lägre. Ändrad beräkning av ersättningens nivå är den myndighet som beräknar och till regeringen lämnar förslag om timschablonens storlek. Utredningen bedömer att beräkningsmetoden bör ses över och lämnar förslag på hur det lämpligen bör göras. Utredningen bedömer att ändringen kan hanteras inom ramen för de resurser som lägger på att beräkna och skriva upp dagens schablon. I det fall regeringen fattar beslut om att anpassa eller frysa schablonens nivå förväntas trycket på det förhöjda timbeloppet att öka. En succesiv anpassning alternativt en frysning av ersättnings- nivån förväntas ge en gradvis ökning av antalet ansökningar om förhöjt timbelopp. En mer direkt anpassning av ersättningsnivån leder till att brukare som ansöker om förhöjt timbelopp ökar kraftigare i ett initialt skede. Den administrativa kostnaden för beräknas bli vid en ökning om . En översiktlig och försiktig bedömning av de administrativa konsekvenserna för utmynnar i en ökad kostnad med 400 000–, vilket är en mycket marginell förändring sett till totala anslag. Utredningen bedömer att förslagen kan medföra vissa kon- sekvenser för domstolarna. Tilläggsschablonen ska endast beviljas om andelen timmar som är förlagd och överstiger det gränsvärde som sätts. Det rör sig således inte om en skälighetsbedömning utan om ett fastställande av andelen timmar förlagd och i för- hållande till det totala antalet beviljade timmar. Det är svårt att bedöma omfattningen av antalet personer som kommer att över- klaga beslut. Därför görs vissa antaganden i samband med följande beräkningar. Baserat på de tre alternativ till differentiering som redovisats i avsnitt 9.4.1. skulle i genomsnitt av brukarna ha högre ob-kostnader än det som ersätts genom grundschablonen. Eftersom utredningen uppskattar att beviljar cirka 8 300 beslut skulle det innebära att cirka 1 900 brukare får ett beslut som kan uppfattas som orättvist. Om en tredjedel av dessa begär ompröv- ning skulle det motsvara cirka 630 beslut. En försiktig bedömning är att 50–100 brukare kan komma att överklaga till förvalt- ningsdomstol. Detta är en mycket marginell ökning sett till förvaltningsdomstolarnas totala ärendemängd. Reglering av avtal mellan brukare och anordnare Förslaget att det ska finnas skriftliga avtal mellan brukare och anordnare samt att avtalet ska innehålla vissa minimikrav bedöms inte medföra några ökade kostnader för domstolarna. finns krav på skriftliga avtal mellan parterna. Ersättning för kostnader vid ordinarie assistents sjukdom Förslaget om att kostnaden för sjuklön ska föras in som en kost- nadspost i timersättningen bedöms inte beröra domstolarna. För- slaget innebär bland annat att anordnaren ska tillgodose behovet av en vikarie. Om anordnaren eller den brukare som är egen arbets- givare inte kan tillgodose behovet av en vikare så kan de vända sig till kommunen för att köpa personlig assistans, och därigenom tillgodose detta behov. I undantagsfall kan det uppstå en tvist om vem som ska betala för vikarien. Utredningen bedömer det dock som högst ovanligt. Arbetsledning av den egna assistansen Utredningen bedömer inte att förslaget påverkar domstolarna. Ändrad beräkning av ersättningens nivå Utredningen bedömer inte att den ändrade beräkningen för assistansersättningen påverkar domstolarna. I det följande redogörs för generella konsekvenser för företagen, i detta fall privata anordnare av personlig assistans. De företag (till exempel aktiebolag och brukarkooperativ i form av ekonomiska föreningar) som verkar på assistansområdet har beskrivits av Utredningen för assistansersättningens kostnader (SOU 2013:6) och av ISF. En samkörning av uppgifter från Socialstyrelsens12 tillstånds- register och databaser som Utredningen för assistans- ersättningens kostnader lät göra visade att branschen domineras av många små företag med få anställda och några stora aktörer med många anställda (se tabell 9.2). En liknande bild har presenterats av ISF (Rapport 2012:12 Assistansmarknaden). hade 11 anordnare tillsammans 3 398 brukare, vilket motsvarar av de brukare som anlitar ett företag med fler än en brukare. Några brukarkooperativ fanns med bland de största privata anordnarna. 12 var då dessa uppgifter togs fram den tillståndsgivande myndigheten för personlig assistans. Källa: och , Utredningen för assistansersättningens kostnader . 9.6.1Stora och medelstora företag Utredningen föreslår att ersättningen delas upp i två schabloner, en grundschablon för samtliga brukare och en tilläggsschablon som därutöver ges till brukare med stor del av assistanstiden förlagd och . Genom omfördelningen får brukare och anord- nare som har högre kostnader för assistans på obekväm arbetstid bättre möjlighet att få kostnadstäckning utan att behöva ansöka om förhöjt timbelopp. Stora och medelstora företag, som har många brukare med olika typer av behov påverkas sannolikt inte i någon större grad av för- slaget eftersom utredningen föreslår att differentieringen totalt sett ska vara kostnadsneutral i förhållande till ett system med bara en schablon. Reglering av avtal mellan brukare och anordnare Utredningen föreslår att det införs ett krav på skriftliga avtal mellan brukaren och anordnaren. Det skriftliga avtalet, som enligt förslaget även ska innehålla vissa minimikrav, blir en förutsättning för att assistansersättning ska betalas ut. ställer krav på ett avtal för att utbetala ersättningen men det finns ingen reglering avseende förhållandet mellan brukaren och anordnaren eller krav på avtalets innehåll. Många företag har utvecklat avtal som i många fall innehåller en del av punkterna ovan, som är betrakta som minimi- nivåer. Det är emellertid svårt att bedöma de samlade effekterna av förslaget eftersom det inte finns detaljerade kunskaper om före- komst av och innehåll i de nuvarande avtalen. För den del av de större företagen som redan har utvecklade avtal med brukarna kommer förslaget att endast ha en marginell påverkan.