sou · H2B344 · 2014-06-23 00:00:00 — – en möjlighet till nystart för seriösa företagare SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 Ordertelefon: För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att lämna förslag som ger företagare med personligt ansvar för skulder som uppkommit i näringsverksamhet utvidgade möjligheter till skuldsanering (dir. 2013:57). Till särskild utredare förordnades lagmannen . Som sakkunniga förordnades kanslirådet och rättssakkunnige . förordnades som experter advokaten , bank- juristen , verksjuristen , advokaten , chefsanalytikern och rättslige experten . Sekreterare i utredningen har varit hovrättsassessorn . Utredningen, som har antagit namnet , överlämnar härmed sitt betänkande F-skuldsanering - en möjlighet till nystart för seriösa företagare (2014:44). Arbetet har bedrivits i nära samråd med de sakkunniga och experterna. De har i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens överväganden. Betänkandet är därför formulerat i vi-form. Uppdraget är med detta slutfört. 1.1Förslag till lag (20xx:xxx) om skuldsanering för företagare och närstående till företagare ................................ 1.2Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:548)................................................................................. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1936:81) om 1.4 Förslag till ............................. lag om ändring i 1.5Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)............................................................................... 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m..................................... Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)......... Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) .... 1.9Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... 1.10Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 1.11Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Förslag till lag om ändring i lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter ............ Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)........................................................ 1.14Förslag till förordning om ändring i förordningen (1984:1127) med bemyndigande för att verkställa fördelning av arbetsgivaravgifter mellan Förslag till förordning om ändring i konkursförordningen (1987:916)............................................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:1094) om avgifter vid ......... Förslag till förordning om ändring i indrivningsförordningen (1993:1229)..................................... Förslag till förordning om ändring i skuldsaneringsförordningen (1994:347)................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:1966) om omföring av allmän pensionsavgift.............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister ........................................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister .......................................... 1.22Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i 1.23Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i 1.24Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:781) med instruktion för Utredningens uppdrag och arbete .............................. Skuldsanering för företagare – en kort bakgrund .......... Förutsättningar för skuldsanering............................. 3.1.3 Vilka skulder omfattas av skuldsaneringen? 3.1.5 Omprövning av en skuldsanering.............................. Företagares möjligheter till skuldsanering ........................... 3.2.1 Begreppen näringsidkare och företagare ................... 3.2.2 När kan en företagare beviljas skuldsanering?.......... utredningar och lagstiftningsarbete på området ... 3.3.2 Regeringens proposition 1995/96:5 Lag om 3.3.4 Regeringens proposition 2010/11:31 Bättre möjlighet till skuldsanering........................................ Skuldavskrivning i och .................................... 3.5.2 Allmänt om synen på skuldavskrivning inom EU .... 3.5.3 Pågående arbete inom EU .......................................... Ny lagstiftning – varför och på vilket sätt? Den svenska insolvensrätten.................................................. Verkställighet enligt utsökningsbalken ..................... 4.2Aktiva företagare har små möjligheter att beviljas 4.3 har en sträng insolvensrätt........................................ 4.4Samhällsekonomiska behov och effekter av ett nytt 4.4.1 En mer förlåtande insolvenslagstiftning gynnar den ekonomiska tillväxten.......................................... 4.4.2 Förändringar i insolvensrätten kan påverka 4.4.3 Övriga ekonomiska konsekvenser för samhället ...... Ny lagstiftning – varför och på vilket sätt? 4.5.1 Det finns ett behov av ett skuldsaneringssystem för seriösa företagare................................................... 4.5.2 Förfarandet ska vara snabbt och effektivt ................. 5.1Personligt betalningsansvar för näringsrelaterade 5.1.7 Privat skuldsättning för näringsrelaterade skulder ... 5.2 Hur ser skuldsituationen ut för landets företagare?............ 5.2.1 Enkät till Företagarnas medlemmar .......................... Gäldenärens framtida sysselsättning ......................... Avgränsning mot skuldsaneringslagen...................... 5.3.5 Kravet på hemvist i ........................................ Villkor för en F-skuldsanering .................................... Ett kvalificerat insolvensrekvisit........................................... 6.1.1 Skuldsaneringslagens krav på kvalificerad 6.1.3 Kravet på kvalificerad insolvens enligt det danska 6.2Endast seriösa och ärliga företagare ska kunna beviljas Gäldenärens agerande i näringsverksamheten .......... Gäldenärer som är ålagda näringsförbud ska inte 6.3 Krav på betalningsutrymme .................................................. 6.4Gäldenärens möjlighet att beviljas F-skuldsanering på En allmän skälighetsbedömning............................................ 7.1En F-skuldsanering ska som huvudregel omfatta Fordran ska ha uppkommit före inledandebeslutet ............. 7.2.1 Vilken tidpunkt ska vara brytpunkt? Det ska vara möjligt att undanta vissa fordringar ................ 7.5Vissa fordringar ska alltid vara undantagna en F- 7.5.2 Familjerättsliga och tvistiga fordringar...................... 7.5.3 Fordringar förenade med vissa förmånsrätter........... 7.5.4 Fordringar som inte är förfallna till betalning och som är beroende av en motprestation........................ Bör några ytterligare fordringstyper vara undantagna? 7.6.1 Fordringar förenade med företagshypotek ............... 7.6.2 Fordringar som uppkommit på grund av brott 7.6.3 Fordringar som inte har förfallit till betalning.......... 7.6.4 Fordringar förenade med allmänna förmånsrätter.... Särskilt om borgensåtaganden.................................... Innebörden av en F-skuldsanering ............................. 8.3.3 Betalningsplanens längd i övriga nordiska länder ..... 8.4.1 Gäldenärens betalningsutrymme vid en 8.4.2 Gäldenärens betalningsutrymme vid en F- 8.4.3 Gäldenärens betalningar............................................. Omprövning enligt skuldsaneringslagen.............................. 9.3 Omprövning enligt det danska systemet.............................. 9.4.1 Omprövning på begäran av borgenären .................... 9.4.2 Gäldenärens möjligheter att begära omprövning ..... 9.4.3 Verkan av en omprövning .......................................... 10.1 Utgångspunkter för våra överväganden ............................... 10.2 Vem ska vara handläggande myndighet? 10.2.1 Ordningen enligt skuldsaneringslagen ...................... 10.2.2 Våra överväganden...................................................... 10.3 Hur kan frågan om F-skuldsanering aktualiseras?............... 10.3.2 Domstolen ska i konkursärendena lämna upplysning om F-skuldsanering ................................ gäldenärer om F-skuldsanering?................................ 10.3.4 Ska konkursförvaltaren aktualisera en F- 10.3.5 Finns det några övriga aktörer som kan aktualisera frågan om F-skuldsanering?.................... 10.4.1 Vem ska kunna ansöka om skuldsanering?............... 10.4.2 Webbaserad ansökan................................................... 10.4.3 Vad ska en ansökan innehålla?................................... Den fortsatta handläggningen............................................... 10.5.2 Utredningen hos ............. 10.5.3 Beslutet om F-skuldsanering ..................................... 10.6.1 Den gällande ordningen enligt 10.6.2 skuldsaneringsutrednings förslag om 10.6.3 Våra överväganden ...................................................... 10.7 Hinder mot exekutiva åtgärder ............................................. Samordning med skuldsaneringslagen .................................. 10.8.1 Ska kunna ändra 10.8.2 Ska en genomgången skuldsanering hindra en F- 10.8.3 Ska en pågående skuldsanering hindra en F- 10.8.4 En gäldenär som misslyckas med sin F- skuldsanering ska kunna få en kortare avbetalningsplan vid en efterföljande skuldsanering .... 10.8.5 Skuldsaneringsförordningen (1994:347) ................... Från konkurs till F-skuldsanering................................ 11.2.1 Konkursens syfte ........................................................ 11.2.2 Innebörden av en konkurs.......................................... 11.2.3 Konkursens avslutande............................................... rapport om en mer rationell konkurshantering ........ 11.2.5 Konkursförvaltarens roll ............................................ 11.2.6 Utredningen i en konkurs .......................................... 11.2.8 förhållande till skuldsanering..... 11.3.1 Företagsrekonstruktionens syfte ............................... 11.3.2 Innebörden av en företagsrekonstruktion................. 11.3.3 Rekonstruktörens roll................................................. 11.3.4 Utredningen i en företagsrekonstruktion ................. 11.3.5 Offentligt ackord ........................................................ 11.3.6 Företagsrekonstruktioners förhållanden till skuldsanering och konkurs ........................................ Hur ska en F-skuldsanering samordnas med ett 11.5.2 Det finns ett behov av att kunna samordna de 11.5.3 Konkurs ska inte vara ett krav för en F- 11.5.4 En F-skuldsanering ska vara ett fristående förfarande som prövas av ... Konkursförvaltarens och rekonstruktörens roll i en F- 11.6.1 Konkursförvaltarens roll ............................................ 11.6.2 Rekonstruktörens roll ................................................ 11.7.1 En pågående konkurs ska vara ett hinder för en 11.7.2 Ska F-skuldsaneringsgäldenären vara skyddad 11.7.3 Även ett förfarande om offentligt ackord ska vara Problembeskrivning och målsättning ................................... Vilka berörs av förslagen?...................................................... Hur många gäldenärer kommer att beviljas F- 12.6 Samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser för de offentliga finanserna.................................................... 12.6.2 Förslagen kan förväntas gynna nyföretagandet och den ekonomiska tillväxten................................... 12.6.3 Förslagen kan förväntas få marginell påverkan på 12.6.4 Förslagen bedöms inte snedvrida konkurrensen....... 12.6.5 Samhällskostnaderna för överskuldsatta personer kommer att minska ..................................................... 12.6.6Förslagen medför engångsvisa kostnader och årliga kostnadsökningar för 12.6.7 Förslagen medför endast marginella kostnadsökningar för Domstolar ................ 12.6.8 Förslagen medför inga ökade kostnader för 12.6.9 Förslagen medför vissa kostnadsökningar för 12.6.10 Sammanfattande bedömning .................................... 12.7 Konsekvenser för företag....................................................... 12.7.2 Företag som är borgenärer ......................................... 12.7.3 Företag vars företrädare är gäldenärer ....................... 12.7.4 Övriga företag ............................................................. 12.7.5 Särskilt om förslagens konsekvenser för små 12.8 Konsekvenser för enskilda personer ..................................... 12.9 Konsekvenser för övriga aktörer........................................... 12.10 Konsekvenser för anslutning till 12.11 Övriga konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen...358 Förslaget till lag (20xx:xxx) om skuldsanering för företagare och närstående till företagare .............................. Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (2006:548)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Övriga förslag till lagändringar ............................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2013:57............................................... Bilaga 2 Enkätundersökning.......................................................... Bilaga 3 Ekonomisk analys av vissa konsekvenser av förslag till nytt skuldsaneringsförfarande .................. Bilaga 4 Skuldsanering för företagare – Effekter på kreditmarknaden .......................................... aktiebolagslagen (2005:551) lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion konkurslagen (1987:672) Development (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) Skatteförfarandelagen (2011:1244) Skuldsanering för företagare och närstående till företagare () Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag som ger före- tagare med personligt ansvar för skulder som uppkommit i närings- verksamhet utvidgade möjligheter till skuldsanering. I uppdraget har ingått att överväga vilka särskilda förutsättningar som bör gälla för att företagaren ska få skuldsanering och hur förfarandet bör vara utformat. Med företagare avses en fysisk person som driver eller har drivit näringsverksamhet. Juridiska personer ska även framöver vara ute- stängda från skuldsaneringssystemet. Vårt förslag i korthet Svenska företagare har små möjligheter att beviljas skuldsanering, och det är, i en internationell jämförelse, svårt för svenska företagare att få sina näringsrelaterade skulder avskrivna. I syfte att minska riskerna med ansvarsfullt företagande föreslår vi en särskild form av skuldsanering för företagare () som kom- mer att ge överskuldsatta företagare en möjlighet till en andra chans, närma förutsättningarna för att driva företag i till vad som gäller i övriga samt fylla en lucka i den svenska insolvensrätten. En sådan förändring har ett stort symbolvärde som kan antas gynna det tillväxtfrämjande entreprenörskapet. F-skuldsanering ska främst vara tillgänglig för gäldenärer med en skuldbörda som huvudsakligen har uppkommit i en närings- verksamhet som har avvecklats genom en konkurs eller på annat sätt. Även företagare som driver en fungerande näringsverksamhet ska under vissa förutsättningar kunna beviljas F-skuldsanering, liksom närstående till företagare som har blivit överskuldsatta genom sitt engagemang i makens, sambons, föräldrarnas eller barnens näringsverksamhet. Den nya skuldsaneringsformen ska endast omfatta de seriösa företagarna. Företagaren måste därför ha drivit näringsverk- samheten på ett försvarligt och lojalt sätt för att företagaren eller närstående till denne ska kunna komma i fråga för den här formen av skuldsanering. Betalningsplanens längd ska vara , vilket ligger i linje med Europeiska kommissionens antagna rekommendation på området. Den kortare betalningstiden för företagare är motiverad eftersom riskerna för företagare måste minskas. Men den är också rimlig eftersom en företagare som ska bli skuldsanerad måste kunna betala per kvartal till sina borgenärer medan vanliga skuldsaneringsgäldenärer kan betala ett mycket lågt belopp eller till och med vara helt befriade från betalning. behöver skuldsanering för seriösa företagare Att vara företagare innebär många utmaningar När det gäller små och medelstora företag sätter såväl företagaren själv som omvärlden ofta likhetstecken mellan företagaren och företaget, oavsett vilken juridisk form som verksamheten drivs i. Även om företagarens framgång i första hand beror på hans eller hennes skicklighet innebär företagande alltid ett viss mått av risktagande. Ett misslyckande kan bero på omständigheter som företagaren inte kan påverka. Trots detta uppfattas en misslyckad företagssatsning som ett personligt misslyckande för företagaren. Även om en företagare naturligtvis måste kalkylera med uteblivna betalningar och omvärldsförändringar, kan sådana förändringar drabba en företagare hårt. Det kan ibland räcka att en kund eller leverantör ändrar inriktning eller betalningsvillkor för att företagaren ska få svårt att få lönsamhet i sin verksamhet. Förändringar i omvärlden såsom politiska beslut, ändrade konsum- tionsmönster, konjunkturförändringar etc. kan ha samma effekt. Detta kan i sin tur innebära minskad eller utebliven inkomst för företagaren. Företagare kan precis som löntagare råka ut för sjuk- domar, separationer eller andra kriser som påverkar deras arbets- förmåga. För både löntagare och företagare gäller att vissa utgifter kvarstår även om inkomsterna försvinner. Men företagarna drabbas ofta mycket hårdare. De har som regel fasta näringsrelaterade utgifter utöver de privata, och deras skyddsnät är ofta sämre. Till detta kommer att den löntagare som får en minskad inkomst på grund av sjukskrivning eller t.o.m. arbetslöshet ofta ses som ett oskyldigt offer för olyckliga omständigheter, medan en företags- konkurs ofta innebär ett stigma som skuldbelägger företagaren. Trots att de allra flesta företagskonkurser drabbar företagare som kämpar för att göra rätt men som av omständigheter utanför deras kontroll misslyckats är det i fortfarande lättare för en löntagare att få skuldsanering för konsumtionsskulder än för den som driver företag och har skulder som uppkommit genom ärligt entreprenörskap. Vi vill att företagares skulder ska kunna beaktas mer positivt i skuldsaneringssammanhang. Det måste vara tillåtet att misslyckas Det är till viss del ett vågspel att driva företag. Det finns alltid en viss risk att misslyckas och för den som gör en ekonomisk förlust är vägen tillbaka svår. Det här är olyckligt inte bara för den enskilde individen utan också för samhället i stort. Ett misslyckande som leder till utanförskap innebär stora kostnader för samhället. Men ett misslyckande som innebär att en seriös och duglig företagare inte kan eller vill starta om på nytt innebär också att går miste om nyföretagande som hade kunnat skapa ekonomisk tillväxt. Flera studier visar på ett positivt samband mellan nyföretagande och ekonomisk tillväxt. Det är därför viktigt att en seriös företagare som misslyckats kan ges en andra chans. Det finns ett ordspråk med lydelsen Av misstagen blir man vis. Risken att misslyckas minskar med längre erfarenhet. För den som är anställd innebär detta i allmänhet att arbetsuppgifternas svårig- hetsgrad och den enskildes ansvar ökar med längre erfarenhet. Eventuella misslyckanden belastar arbetsgivaren medan löntagaren sällan drabbas av någon personlig ekonomisk förlust. För en före- tagare kan ett misstag emellertid bli förödande. Företagaren kan drabbas av personliga skulder som han eller hon aldrig blir befriad från. Om företagaren i stället tilläts lära av sina misstag skulle kanske fler goda företagsidéer förverkligas. Att just de företagare som misslyckats är de som är mest sannolika att lyckas i sin följande företagssatsning är ett faktum som borde tillmätas större betydelse. Eller för att citera , en inflytelserik amerikansk journalist: you cant fail, you wont start. Att nya verksamheter uppstår som gamla avvecklas är en naturlig och nödvändig utveckling i en marknadsekonomi med ekonomisk tillväxt. Många framgångsrika företag hade inte existerat om deras ägare hade gett upp efter ett första försök. Många tekniska innovationer hade inte funnits om inte företagarna var beredda att satsa och riskera sin egendom, sin inkomst och sin sociala status. Synen på den överskuldsatte är olika i och . Det beror i sin tur på olika förutsättningar som bl.a. leder till skillnader i kreditgivningen. Vi vill understryka att vi inte har funnit några belägg för att det ena systemet skulle vara bättre än det andra utan konstaterar endast att systemen skiljer sig åt. I det amerikanska systemet betraktas avskrivning av betalnings- skyldighet som ett effektivt sätt att fördela risker. Överskuldsättning ses som ett marknadsmisslyckande och förklaras med att marknaden har misslyckats med att bedöma riskerna. Med ett sådant synsätt är det logiskt att betrakta skuldsanering som ett sätt att effektivt hantera problem med överskuldsättning så att individen snabbt kan återkomma till marknaden som konsument och låntagare. Det har framhållits att överskuldsättning i mer betraktas som ett socialt eller moraliskt problem och att gäldenären förväntas bära en större del av risken. Skuldsanering för privatpersoner, som i regleras i konkurslagen och kallas för personlig skuldavskrivning, infördes i först . Det europeiska synsättet kännetecknas av att skuldsanering inte är tillgängligt för alla och inte får uppfattas som en lätt väg ut. Den svenska skuldsaneringslagen har utformats mot bakgrund av det europeiska synsättet. Hitintills har vi i emellertid haft en mer förlåtande inställning till en löntagare som blivit över- skuldsatt på grund av omfattande konsumtion än till en seriös företagare som tagit medvetna och objektivt försvarbara risker i syfte att förverkliga en affärsidé och skapa fler arbetstillfällen. Som en följd härav har svenska företagare, i en internationell jämförelse, små möjligheter att få sina skulder avskrivna efter en konkurs. Detta förhållningssätt har medfört kritik från som i en rapport har bedömt att riskerna med att driva företag i behöver begränsas i förhållande till riskerna i andra jämförbara länder. Varför är det svårt för företagare att få skuldsanering enligt den vanliga skuldsaneringslagen? I förarbetena till skuldsaneringslagen tryckte lagstiftaren på vikten av att företagare som misslyckats ges en andra chans. Det är därför paradoxalt att fysiska personer som driver näringsverksamhet tidigare var helt undantagna från skuldsaneringslagens tillämp- ningsområde. kan en företagare beviljas skuldsanering utan föregående konkurs, men endast om de ekonomiska för- hållandena i näringsverksamheten är enkla att utreda. Bestäm- melsen har sin bakgrund bl.a. i att skuldsanering ska vara ett enkelt och snabbt förfarande, men har i praktiken lett till att dörren allt- jämt är stängd för aktiva företagare som vill få skuldsanering. Det har också visat sig svårt att göra en kvalificerad insolvensprövning beträffande dem som driver eller har för avsikt att starta upp ett företag, eftersom deras framtida inkomster ofta är osäkra.