sou · H2B319 · 2014-04-10 00:00:00 — Vilken utbildning och kompetens som krävs för certifiering anges i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om krav på utbildning och kompetens för certifiering av besiktnings- tekniker (TSFS 2010:90). Bestämmelser som genomför det ursprungliga yrkeskvalifika- tionsdirektivet för yrket besiktningstekniker finns i fordonsförord- ningen. Transportstyrelsen är, enligt 8 kap. 3 e § samma förordning, behörig myndighet enligt direktivet. Enligt 3 kap. 4 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ska kommunen i brandförebyggande syfte ansvara för att vissa utrymmen och byggnadsdelar kontrolleras från brandskyddssynpunkt (brand- skyddskontroll). Den som utför sådan brandskyddskontroll har enligt 3 kap. 5 § samma lag rätt att få tillträde till den anläggning som berörs och att få nödvändiga upplysningar och handlingar. Kommunen får enligt 3 kap. 6 § samma lag ge den som utför brandskyddskontroll utan att vara tjänsteman hos kommunen befogenhet att på kommunens vägnar meddela nödvändiga förelägganden och förbud. Behörig att utföra brandskyddskontroll är, enligt 10 § förord- ningen (2003:789) om skydd mot olyckor, den som genomgått särskild utbildning hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ytterligare föreskrifter finns i Statens räddningsverks föreskrifter och allmänna råd (SRVFS 2005:9) om rengöring (sotning) och brandskyddskontroll samt i Statens räddningsverks föreskrifter (SRVFS 2008:5) om behörighetskrav för antagning till utbildning enligt förordningen (2003:477) om utbildning i skydd mot olyckor. Yrkesverksamhet som innefattar brandskyddskontroll har bedömts utgöra ett sådant yrke som omfattas av yrkeskvalifikationsdirektivets tillämpningsområde. Direktivet har genomförts genom bestämmelser i förordningen om skydd mot olyckor samt genom Statens räddnings- verks föreskrifter (SRVFS 2007:3) om erkännande av utländska yrkeskvalifikationer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är behörig myndighet enligt yrkeskvalifikationsdirektivet enligt 17 § förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regelverket om behörigheten att utföra elektriska installationer är föremål för en översyn av en särskild utredare (, dir. 2013:81). Enligt gällande rätt, 6 § elinstallatörsförordningen (1990:806), får dock elinstallationsarbete endast utföras av elinstallatör eller av yrkesman under överinseende av elinstallatör hos vilken yrkes- mannen är anställd eller som är anställd i samma företag som yrkes- mannen. I 9 § samma förordning anges att det är som prövar frågor om meddelande av behörighet att utföra elinstallations- arbete. För att beviljas behörighet att utföra elinstallatörsarbete måste sökanden uppfylla vissa krav på utbildning och praktik, vilka anges i föreskrifter (ELSÄK-FS 2007:2) om behörighet för elinstallatörer. Bestämmelser som genomför det ursprungliga yrkes- kvalifikationsdirektivet rörande denna yrkesverksamhet finns i 2 kap. samma föreskrifter. är, enligt 3 § förordningen (2007:1121) med instruktion för , behörig myndighet enligt yrkes- kvalifikationsdirektivet för denna typ av yrkesverksamhet. Elsäker- hetsverket utövar även tillsyn över att förordningen och Elsäkerhets- verkets föreskrifter följs. En fastighetsmäklare är enligt 1 § fastighetsmäklarlagen (2011:666) en fysisk person som bedriver yrkesmässig förmedling av fastigheter, delar av fastigheter, bostadsrätter, byggnader på annans mark, tomträtter, andelsrätter avseende lägenhet, arrenderätter eller hyresrätter. I 5 § samma lag anges att varje fastighetsmäklare, med vissa undantag, ska vara registrerad hos Fastighetsmäklarinspektionen. Den som förmedlar enbart hyresrätter kan registreras som hyresförmedlare. För att en fastighetsmäklare ska registreras krävs, enligt 6 § samma lag, bland annat att sökanden har tillfredsställande utbildning. Utbildningskravet förtydligas i fastighetsmäklarförordningen (2011:668) och i Fastighetsmäklarinspektionens föreskrifter (KAMFS 2013:3) om registrering som fastighetsmäklare. Särskilda bestämmelser gäller för dem som förmedlar enbart hyresrätter. En ansökan om registrering som fastighetsmäklare prövas av Fastighetsmäklarinspektionen. Inspektionens beslut får, enligt 30 § fastighetsmäklarlagen, överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I 28 § samma lag anges att inspektionen även utövar tillsyn över de fastighetsmäklare som är registrerade. Det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet har i fråga om fastighetsmäklaryrket genomförts genom bestämmelser i fastig- hetsmäklarförordningen, ovan nämnda myndighetsföreskrifter och Fastighetsmäklarinspektionens föreskrifter (KAMFS 2013:4) om underrättelse om tillfällig verksamhet som fastighetsmäklare. Inspektionen är behörig myndighet enligt yrkeskvalifikations- direktivet enligt 3 § förordningen (2009:606) med instruktion för Fastighetsmäklarinspektionen. Genom det krav på lärarlegitimation för lärare och förskollärare som infördes blev dessa yrken, med dess olika inriktningar, att betrakta som reglerade i yrkeskvalifikationsdirektivets mening. Enligt 2 kap. 13 § skollagen (2010:800) får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisningen. En ansökan om legitimation prövas av , vars beslut får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. ska enligt förordningen (2011:268) om lärar- och förskollärarregister föra ett register över legitimerade och tidigare legitimerade lärare och förskollärare. Tillsyn över skolväsendet utövas av . prövar efter anmälan av frågor om lärares och förskollärares fortsatta rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas. Bestämmelser som genomför det ursprungliga yrkeskvalifikations- direktivet i fråga om lärare och förskollärare finns i skollagen, i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskolelärare och i föreskrifter (SKOLFS 2011:36) om villkor för lärare och förskollärare med utländsk utbildning. är, enligt 12 § förordningen (2011:555) med instruktion för , behörig myndighet enligt yrkeskvalifikations- direktivet i fråga om läraryrket och förskolläraryrket. Enligt 4 kap. 8 § förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskole- lärare ska inhämta ett yttrande från (numera Universitets- och högskolerådet) innan ett ärende om legitimation avgörs, om ett bevis över utländsk lärar- eller förskol- lärarutbildning ligger till grund för ansökan. Ett patentombud är en fysisk person som yrkesmässigt lämnar biträde i patenträttsliga angelägenheter. Om patentombudet upp- fyller vissa krav, bland annat rörande utbildning och yrkes- erfarenhet, kan denne auktoriseras och får därmed rätt att använda titeln auktoriserat patentombud. Förutsättningarna för auktorisation och bestämmelser som genomför det ursprungliga yrkeskvalifika- tionsdirektivet i fråga om detta yrke finns i lagen (2010:1052) om auktorisation av patentombud och förordningen (2010:1053) om auktorisation av patentombud. Det bör noteras att det i inte finns några krav på auktorisation för att få uppträda som patentombud. Regleringen innebär således endast ett titelskydd. Enligt 3 § lagen om auktorisation av patentombud ska bland annat pröva frågor om auktorisation och utöva tillsyn över auktoriserade patentombud. beslut kan enligt 10 § samma lag överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Enligt 7 § förordningen om auktorisation av patentombud är behörig myndighet enligt yrkeskvalifikations- direktivet för detta yrke. 7.2.12Socialtjänstens verksamhet rörande barn och ungdom Genom en ändring i 3 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453) som träder i kraft ska socialnämnden använda handläggare som har avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant högskole- examen för utförande av vissa uppgifter inom rörande barn och ungdom. Någon myndighetskontroll i form av legitimering eller godkännande av yrkesutövarna föreskrivs inte. Ansvaret för att regleringen upprätthålls åvilar i stället arbetsgivaren. Handläggare med utländsk utbildning får enligt 3 kap. 3 b § socialtjänstlagen också användas, om utbildningen ensam eller till- sammans med yrkeslivserfarenhet motsvarar svensk socionom- examen eller annan relevant högskoleexamen. Den myndighet som regeringen bestämmer får i enskilda fall bedöma om dessa krav är uppfyllda. Bestämmelser som syftar till att genomföra det ursprungliga yrkes- kvalifikationsdirektivet finns i socialtjänstförordningen (2001:937). Enligt 7 a kap. 1 § denna förordning ska pröva ansökningar om bevis om behörighet för den som har en utländsk utbildning. En trafikskola, dvs. en skola som bedriver yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet, ska ha en godkänd trafikskolechef och en eller flera godkända utbildnings- ledare, som är ansvariga för utbildningsarbetet. Om det behövs med hänsyn till omfattningen av skolans verksamhet, ska det vid skolan också finnas en eller flera godkända trafiklärare. För att godkännas som trafiklärare krävs att sökanden har genom- gått viss utbildning samt att denne uppfyller vissa allmänna lämplig- hetskrav. För godkännande som utbildningsledare krävs därutöver yrkeserfarenhet som trafiklärare. Prövningen görs av Transport- styrelsen, som även utövar tillsyn över trafikskolorna. Transportstyrelsens beslut kan överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Kvalifikationskraven för trafiklärare och utbildningsledare samt bestämmelser som genomför det ursprungliga yrkeskvalifikations- direktivet för dessa yrken finns i lagen (1998:493) om trafikskolor, förordningen (1998:978) om trafikskolor, föreskrifter (VVFS 2006:65) om trafikskolor och föreskrifter (VVFS 2007:304) om erkännande av yrkeskvalifikationer för god- kännande av trafiklärare och utbildningsledare. Transportstyrelsen fullgör uppgiften som behörig myndighet enligt yrkeskvalifikationsdirektivet för yrkena trafiklärare och utbildningsledare. Tillträdet och utövandet av väktaryrket, dvs. yrkesverksamhet som innebär bevakning av t.ex. fastigheter, personer och transporter, regleras i lagen (1974:191) om bevakningsföretag, förordningen (1989:149) om bevakningsföretag m.m. och i föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2012:18) till lagen (1974:191) och förordningen (1989:149) om bevakningsföretag. får inte bedriva sådan verksamhet utan auktorisation och all personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag ska vara godkänd. För behörighet att utföra bevakning krävs vidare att väktaren har genomgått viss utbildning. En ansökan om auktorisation eller god- kännande prövas av , vars beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det är också länsstyrelserna som utövar tillsyn över bevakningsföretagen. Det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet har genomförts i ovan nämnda författningar. i är enligt 26 § förordningen om bevakningsföretag m.m. behörig myndighet enligt yrkeskvalifikationsdirektivet i fråga om denna yrkesverksamhet. 7.2.15Skälen för utredningens förslag och bedömning Den som utför brandskyddskontroll enligt lagen om skydd mot olyckor har rätt att få tillträde till den anläggning som berörs och att få nödvändiga upplysningar och handlingar. också ge den som utför brandskyddskontroll, utan att vara tjänste- man hos kommunen, befogenhet att på kommunens vägnar med- dela nödvändiga förelägganden och förbud. Den som utför brand- skyddskontroll kan således anförtros vissa offentliga maktbefogen- heter. Som beskrivs i avsnitt 2.3.2 omfattas en sådan yrkesverk- samhet inte av yrkeskvalifikationsdirektivets tillämpningsområde. De bestämmelser som har införts i svensk rätt i syfte att genomföra direktivet avseende detta yrke bör därför upphöra. Avseende övriga yrken för vilka genomförandeåtgärder har vid- tagits, gör utredningen bedömningen att de är reglerade i direktivets mening samt att de omfattas av direktivets tillämpningsområde. De ska således även i fortsättningen omfattas av implementerings- åtgärderna. 7.3Tillkommande yrken som omfattas av yrkeskvalifikationsdirektivet Utredningens förslag: Yrkeskvalifikationsdirektivet ska genomföras för ytterligare yrken som inte ansetts utgöra reglerade yrken enligt definitionen i direktivet. De myndigheter som har meddelat föreskrifter avseende dessa yrken ska vara behöriga myndigheter enligt yrkeskvalifikationsdirektivet. Utredningen har med utgångspunkt i ovanstående tolkning av direktivets definition, avsnitt 7.1, analyserat om det föreligger yrken utöver dem för vilka direktivet redan har genomförts, som omfattas av direktivets tillämpningsområde. Som utgångspunkt för denna analys har utredningen utgått från en sammanställning av information från departementen som inhämtats av . Under arbetets gång har utredningen därutöver identifierat regleringar som det har funnits anledning att ta med i analysen. Utredningen har dock inte haft resurser att genomföra en total kartläggning av all sektors- reglering för att om möjligt identifiera ytterligare yrken som regleras. Av föreskrifter (AFS 2006:1) om asbest och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna följer att den som leder och den som utför arbete med asbest eller asbesthaltigt material ska ha genomgått sådan utbildning om asbest som minst omfattar föreskrifternas avsnitt om asbestens egenskaper, hälso- effekter, förekomst, skyddsåtgärder, nödfallsåtgärder, handhavande av personlig skyddsutrustning, arbetsmetoder, kontrollåtgärder, avfallshantering, saneringsåtgärder samt bestämmelser om medi- cinska kontroller.9 För personer som ska leda arbetet samt personer som ska utföra rivningsarbete ska utbildningen även omfatta rivningsteknik med praktiska tillämpningsövningar.10 Av de allmänna råden framgår att arbetsmarknadens parter i samråd tagit fram olika program för utbildningar som uppfyller kraven i föreskrifterna samt att utbildningen genomförs av utbild- ningsgivare som godkänts av arbetsmarknadens parter. För den som genomgått utbildning enligt de utbildningsplaner som upprättats av Byggindustrins utfärdar () ett utbildningsintyg. Kurs- deltagare registreras av BYN och informationen görs tillgänglig för dem som utövar tillsyn av arbetsmiljön vid hantering av asbest.11 Arbete med asbest utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Av föreskrifter följer att den som leder och den som utför arbete med asbest eller asbesthaltigt material ska ha genomgått en utbildning med visst innehåll. Det följer indirekt av föreskrifterna samt de allmänna råden att en arbetstagare ska kunna uppvisa ett utbildningsintyg för att få utöva arbete med asbest. Därmed ställs det i föreskrifterna indirekt krav på en bestämd yrkeskvalifikation i form av ett kompetensbevis utfärdat på grundval av en utbildning som inte utgör en del av , gymnasiet eller postgymnasial utbildning. Det faktum att inte formellt utsett en viss utbildningsanordnare eller på förhand anger 919 § föreskrifter om asbest och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. 11www.byn.se/byn/vagen-till-ditt-yrkesbevis/asbest/utbildningsbevis.asp vilka utbildningar de anser uppfyller kraven i föreskrifterna saknar enligt utredningen betydelse vid bedömningen av om yrket är reglerat. Den avgörande faktorn är att det för att få utöva yrkesverksamheten krävs en bestämd yrkeskvalifikation. För att yrket ska kunna anses vara oreglerat krävs det att även personer utan de angivna yrkes- kvalifikationerna ska ha rätt att utöva yrket, vilket inte är fallet med arbete med asbest. Av föreskrifter (AFS 2005:18) om härdplaster samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna framgår att arbete i verksamhet som omfattas av föreskrifterna får ledas och utföras endast av personer som har genomgått särskild teoretisk och praktisk utbildning och har tillräckliga kunskaper om riskerna och om de skyddsåtgärder som behöver vidtas vid arbetet.12 I de allmänna råden anges att behovet av omfattning på utbildningen varierar beroende på vilken kemisk produkt det är fråga om, arbetets art och omfattning, tidigare kunskaper m.m. Utbildningen bör omfatta minst innehållet i föreskrifterna. Dessutom framgår att utbildning erbjuds av bland annat branschorganisationer, fackliga organisationer, företagshälsovården och produktleverantörer. Arbete med härdplast utgör inte ett reglerat yrke enligt defini- tionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Kravet på teoretisk kunskap som uppställs i föreskrifterna kan inte sägas utgöra ett krav på bestämda yrkeskvalifikationer då det är alltför allmänt formulerat och i stort endast kräver att utbildningen omfattar innehållet i föreskrift. Inte heller indirekt genom de allmänna råden ställs krav på bestämda yrkeskvalifikationer. 12 6 § föreskrifter om härdplaster samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. I föreskrifter (AFS 2010:16) om dykeriarbete anges att arbetstagare som utför dykeriarbete ska inneha olika certifikat beroende på vilken typ av dykning det rör sig om. Exempelvis anges att den som utför dykeriarbete i form av lättdykning ned ska ha ett dykarcertifikat minst i nivå med ett svenskt yrkesdykarcertifikat S 30.13 Yrkesdykarcertifikaten utfärdas av Försvarsmakten som också anordnar kurser och bedömer om andra utbildningar är likvärdiga med den svenska.14 Kraven för de olika certifikaten framgår av Försvarsmaktens krav för yrkesdykar- certifikat.15 För de som utför dykeriarbete som instruktör eller dykarledare inom fritidsdykning anges i föreskrift i stället att de ska ha ett utbildningsbevis minst i nivå med kraven i SS- EN 14153-3:2003. har även tagit fram en bransch- överenskommelse om säkerhet vid fritidsdykning16 som bland annat hänvisar till flera EN-standarder samt anger att kraven i dessa standarder utgör minimikrav. Dykeriarbete utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkes- kvalifikationsdirektivet. Även om förskrifter riktar sig till arbetsgivaren innebär kraven att endast personer med de kvalifikationer som krävs kan anställas för att utföra dykeriarbete. Därmed fastställs direkt i författning krav på bestämda yrkeskvalifikationer eftersom det krävs formella kvalifikationer för att vara yrkesverksam som dykarbetare, anläggningsdykare, instruktör och dykarledare vid fritidsdykning. Genom att branschöverenskommelser anses utgöra god sed vid fastställande av om en tjänst är säker enligt produktsäkerhetslagen (jämför avsnitt 7.3.19) medför detta att vissa typer av dykeriarbete regleras indirekt genom denna bransch- överenskommelse. 138 § föreskrifter om dykeriarbete. 14Förordningen (1986:687) om dykarcertifikat m.m. 15HKV 02 760:59389. 16Protokoll fört efter förhandlingar om säkerhet vid fritidsdykning i samband med dyk- tjänster, BÖ 2012:06. Enligt föreskrifter (AFS 2003:6) om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska den kontroll som följer av föreskrifterna utföras av organ ackrediterade av Swedac. föreskrifter hänvisar inte specifikt till Swedacs särskilda föreskrifter (1999:5) för ackrediterade kontrollorgan Typ A (besiktningsorgan) för kontroll av lyftanord- ningar, transportanordningar m.m. men enligt Swedac är det bland annat kraven i dessa som används vid ackrediteringen av organ som ska utföra kontroller enligt föreskrifter. Av Swedacs föreskrifter följer att det för ackreditering krävs tills- vidareanställd personal med viss kompetens. Det ställs olika krav beroende på vilket verksamhetsområde ackrediteringen avser, men det krävs åtminstone teknisk utbildning på gymnasienivå och att den personliga kompetensen ska fastställas genom examination. Kontroll av lyftanordningar utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Kontroll av lyftanordningar får endast utföras av organ som ackrediterats av Swedac i enlighet med de krav som fastställs i Swedacs föreskrifter. En förutsättning för att ett företag ska kunna erhålla ackreditering är att tillsvidareanställd personal innehar bevis om formella kvalifikationer och det ställs därmed direkt i författning krav på bestämda yrkeskvalifikationer. 7.3.5Kontroll av trycksatta anordningar Enligt föreskrifter (AFS 2005:3) om besiktning av trycksatta anordningar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska den kontroll som följer av föreskrifterna utföras av organ ackrediterade av Swedac. föreskrifter hänvisar inte specifikt till Swedacs särskilda föreskrifter (1999:4) för ackrediterade kontrollorgan Typ A (besiktningsorgan) för kontroll av tryckbärande anordningar m.m. men enligt Swedac är det bland annat kraven i dessa som används vid ackrediteringen av organ som ska utföra kontroller enligt före- Av Swedacs föreskrifter följer att det för ackreditering krävs tillsvidareanställd personal med viss kompetens. Beroende på vilket verksamhetsområde ackreditering avser ställs olika krav, men det krävs åtminstone teknisk utbildning på gymnasienivå och att den personliga kompetensen ska fastställas genom examination. Kontroll av trycksatta anordningar utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Kontroll av trycksatta anordningar får endast utföras av organ som ackrediterats av Swedac i enlighet med de krav som fastställs i Swedacs föreskrifter. En förutsättning för att ett företag ska kunna erhålla ackreditering är att tillsvidareanställd personal innehar bevis om formella kvalifikationer och det ställs därmed direkt i författning krav på bestämda yrkeskvalifikationer. Av föreskrifter (AFS 2006:6) om användning av lyftanordningar och lyftredskap samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna följer att en lyftanordning eller ett lyftredskap17 endast får användas av den som är väl förtrogen med arbetet och har teoretiska och praktiska kunskaper för säker användning. Kunskaperna ska omfatta aktuella arbetsmiljöregler och i relevanta delar bland annat lyftanordningens och lyftredskapets, uppbyggnad, drift, manövrering och egenskaper. En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrust- ningen.18 Enligt de allmänna råden kan de kunskaper som behövs för att uppfylla kraven variera beroende på hur pass komplicerad lyft- anordningen och lyftredskapet är. För förare av mer komplicerade lyftanordningar, t.ex. torn- och mobilkranar, kan kraven anses 17Enligt 2 § föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyft- redskap samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna avses med lyftanordning anordning för att lyfta eller sänka last och med lyftredskap avses komponenter eller utrustning som inte är monterade på lyftanordningen och som är placerade antingen mellan lyftanordningen och lasten eller på lasten för att ansluta den. uppfyllda om föraren avlagt examen efter genomgången kvalitets- säkrad förarkurs med teori och körövningar. Exempel på sådan examen uppges vara sådan utbildning anordnad av som leder fram till yrkesbevis utfärdat av . Utbildningar anordnade i , , och som ger ett kompetensbevis som godtas av respektive lands arbetarskyddsmyndighet är andra exempel på sådana examina.19 Svensk standard ger råd om innehåll för utbildning av kranförare och förare av mobila arbetsplattformar, samt för lastkopplare och signal- män. Av de allmänna råden framgår även att det mellan Byggindustrier/Maskinentreprenörerna och /Facket för Service och Kommunikation () har träffats kollektivavtal som innebär att kranförare inom dessa avtalsområden ska ha yrkesbevis. Kranförare av mer avancerade lyftanordningar utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. I föreskrifterna ställs inga uttryckliga krav på viss utbildning utan endast att arbetstagaren ska vara väl förtrogen med arbetet och ha teoretiska och praktiska kunskaper för säker användning samt att arbetsgivaren ska ha dokumentation över arbetstagarens praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker använd- ning av utrustningen.