sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret Betänkande av Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Frågor om Försvarsmaktens system för militär personalförsörjning behandlades i betänkande 2012/13:FöU7. ansåg då att den fortsatta utvecklingen av För- svarsmaktens nya system för personalförsörjning, i enlighet med de beslut som fattat, borde utredas för att bidra till lång- siktighet, uthållighet och stabilitet i personalförsörjningssystemet. tillkännagav detta som sin mening för regeringen. Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur För- svarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktning som har beslutat om. Det övergripande syftet med utredningens arbete var enligt rege- ringen att presentera förslag som bidrar till en långsiktigt hållbar personalförsörjning inom det militära försvaret. förordnades f.d. chefsjuristen som särskild utredare för detta uppdrag. Som sakkunniga i utredningen förordnades fr.o.m. den 24 febru- ari 2014 militärsakkunnige , Försvardepartementet, kanslirådet , och departe- mentsrådet , . Samma datum förordnades som experter, rikshemvärnschefen, brigadgeneralen , ställföreträdande personaldirektören i Försvars- makten, brigadgeneralen , och rikslottachefen . förordnades arbetsrättsjuristen , , som expert. förord- nades juristen , , och vice ordföranden i Frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommitté (FOS) förordnades enhets- chefen , Arbetsförmedlingen, som expert. förordnades ledamoten i (SveSo) som expert. Vice rektorn förordnades som expert och förordnades departementssekreteraren , Utbild- ningsdepartementet, som sakkunnig. förordnades samordnaren , Myndigheten för , som expert. Som utredningssekreterare anställdes fr.o.m. hovrättsassessorn och fr.o.m. fil. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om Försvars- maktens militära personalförsörjning, överlämnar härmed betänkandet Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personal- försörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73). Till betänkandet bifogas ett särskilt yttrande av . Utredningens uppdrag är med detta slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Den försvarspolitiska inriktningen ................................ Den försvarspolitiska inriktningen efter 2010 ....................... 3.2.1 Propositionen Ett användbart försvar ...................... 3.2.2 Propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar ................................................ 3.2.3 Propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten och Försvarsmaktens åtgärder med anledning av regeringens uttalanden................. 3.2.4 En översyn av systemet för rekrytering av militär personal på frivillig grund.............................. 3.2.5 Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid.............. Reglering och avtal på det statliga avtalsområdet.................. 4.1.2 Lag (1994:260) om offentlig anställning.................. 4.1.3 Lag (1994:261) om fullmaktsanställning.................. 4.1.4 Lag (1982:80) om anställningsskydd........................ 4.1.5 Semesterlagen (1977:480) och andra författningar om rätt till ledighet ............................. 4.1.6 Lag (1976:580) om medbestämmande i Diskrimineringslagen (2008:567) ............................. 4.1.8Lag (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning ............. 4.1.9Förordning (2007:829) med instruktion för 4.1.10 Förordning (1976:1021) om statliga 4.1.13 och avtalet om lokala 4.2 Särskild reglering på Försvarsmaktens område ................... 4.2.1Förordning (2007:1266) med instruktion för 4.2.2Förordning (2010:1472) med instruktion för Förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan ... Lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt................... 4.2.5Lag (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. ............ 4.2.6 Förordning (1995:239) om förmåner till 4.2.7Förordning (1995:649) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring........... 4.2.8 Lag (2012:332) om vissa 4.2.9Förordning (2010:590) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Officersförordningen (2007:1268) ......................... Hemvärnsförordningen (1997:146)........................ Förordning (1997:147) om förmåner till Förordning (1994:524) om frivillig Förordning (1994:523) om förmåner till Förordning (1996:927) med bestämmelser för 4.3 Övrig reglering av intresse .................................................... Skyddslagen (2010:305)........................................... 4.3.2Lag (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning ........................... 4.3.3Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap .... 135 4.3.4Förordning (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet.......................................... 4.3.5Lag (2006:544) och förordning (2006:637) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd 4.3.6Lag (2003:778) och förordning (2003:789) om skydd mot olyckor ................................................... 4.3.7 Säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1966:633) .............. 4.4FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor i väpnade Internationell utblick – personalförsörjning i några 5.2.1 Den danska försvarsmakten .................................... 5.2.4 Lön och andra ersättningar ..................................... Den nederländska försvarsmakten ......................... 5.3.4 Lön och andra ersättningar ..................................... Organisationer för anställda ................................... Den norska försvarsmakten .................................... 5.4.4 Lön och andra ersättningar ..................................... Den kanadensiska försvarsmakten ......................... 5.5.4 Lön och andra ersättningar ..................................... The Canadian Rangers............................................. 5.6Studie av personalförsörjningsfrågor i några länder med Rekrytering av gruppbefäl, soldater och sjömän ........... 6.2Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och andra organisationers arbete med rekrytering och De centrala arbetstagarorganisationerna................ 6.3 Rekryteringen av gruppbefäl, soldater och sjömän ............. Rekryteringsresultat och målsättningar.................. Utbildning av gruppbefäl, soldater och sjömän ................... 6.4.1 Dagens grundläggande militära utbildning............. 6.4.3 Avgångar från den grundläggande militära Försvarsmaktens arbete med jämställdhet och jämlikhet.... 6.5.1Försvarsmaktens styrdokument för arbetet med jämställdhet och jämlikhet....................................... 6.5.2Försvarsmaktens övriga arbete med jämställdhets- och jämlikhetsfrågor........................ 6.5.3 Nätverk officer/anställd kvinna .............................. 6.6Anställningsförhållanden för räddningstjänstpersonal i De frivilliga försvarsorganisationerna .......................... De frivilliga försvarsorganisationerna................................... 7.1.1 De frivilliga försvarsorganisationernas 7.1.2 Den frivilliga försvarsverksamheten 2013 .............. En modern folkförankring av försvaret......................... Försvarets folkförankring då och .................................... Begreppet folkförankring av försvaret.................................. 8.2.1 Introduktionen av begreppet folkförankring av 8.2.2 Ändrade förutsättningar för folkförankringen 8.2.3 En ny innebörd av folkförankringen av 8.3 Mina överväganden................................................................ Mönstring och utredning med personlig inställelse bör vara förbehållet i Försvarsmakten för landets 18-åringar.... 8.3.3Information om Försvarsmakten i samband 8.3.4Förtydligande av myndigheters ansvar att bistå 8.3.5En ökad transparens av Försvarsmaktens 8.3.6Tydliggörande av skolans ansvar att bidra till kunskap om totalförsvaret ...................................... 8.3.7De frivilliga försvarsorganisationerna bidrar till en långsiktig folkförankring av försvaret ............... En långsiktigt hållbar militär personalförsörjning.......... Avslut av anställningar .............................................. Den demografiska utvecklingen ............................. 9.2.2 De flesta önskar heltidsanställning......................... 9.2.3 De tidsbegränsade anställningarnas karaktär ......... 9.2.4 Den huvudsakliga målgruppen byter ofta arbete... 9.3.1 En ökad attraktionskraft för anställningen............ 9.3.2 En ändrad inriktning av 9.3.3 Skolbetygskraven bör inte sänkas........................... 9.3.4 Samverkande insatser för att öka andelen 9.3.6Tjänstgöringsskyldigheten bör inte regleras 9.3.7 Ett tydliggörande av tjänstgöringsskyldigheten .... Administrativa lättnader att lägga ut semester ...... Försvarsmaktens ekonomiska stöd till civila arbetsgivare för rehabiliteringskostnader ..................... 10.2.2 Rehabiliteringsansvaret för rekryter och för personal i internationella militära insatser.............. Uttalanden om rehabiliteringsansvaret för tjänstgörande i Försvarsmakten............................................ Utgångspunkter för mina fortsatta överväganden............... 10.5.1Försvarsmakten ska lämna ekonomiskt stöd till civila arbetsgivare för vissa 11 Civilt meritvärde och livs- och karriärutveckling ........... 11.1 Civilt meritvärde av tjänstgöring i Försvarsmakten ............ 11.1.3 Försvarsmaktens arbete med civilt meritvärde....... Validering enligt EU ................................................ 11.2.2 Det övergripande arbetet med validering Ett nationellt kvalifikationsramverk ....................... 11.2.4 Försvarsmaktens arbete med validering.................. 11.3.2 Möjlighet till livs- och karriärutveckling ................ Klargörande av befattningar.................................... 11.3.4 Ett utökat ansvar för Försvarsmaktens Funktion för Arbetsgivarrelationer........................ 11.3.5 Stöd att genomföra civila kurser eller utbildning .. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater 12.2.1 Försvarsmakten ges möjlighet att i andra hand hyra ut bostadslägenheter ....................................... 12.2.2 Deltidsbegränsningsregeln bör utredas i särskild 12.2.3 Frågan om boende på logement ska undantas från beskattning bör utredas i särskild ordning..... Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas utökade användning i fredstid.................................... Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna ......... Begreppen hemvärnsman, hemvärnssoldat, avtalspersonal, frivilliga och personal Avtal reglerar tjänstgöringen .................................. Uttalanden om framtidens hemvärn .................................... Kriser och extraordinära händelser....................................... Hemvärnsavtalen måste uppdateras ....................... 13.4.2 Förutsättningar för att öka hemvärnets tillgänglighet i fredstid finns i dagens regelverk .... Ersättning vid tjänstgöring...................................... 13.4.4 Hemvärnsförordningen moderniseras och görs 14.2 Övergripande syfte och konsekvenser ................................. 14.3 Begränsade möjligheter att göra vissa bedömningar............ 14.4 Bedömningar och förslag och dess konsekvenser................ 14.4.1 Mönstring och utredning med frivillig personlig inställelse bör vara förbehållet 14.4.2 i Försvarsmakten för landets 18-åringar .... 14.4.3 Information om Försvarsmakten i samband 14.4.4 Förtydligandet av myndigheters ansvar att bistå 14.4.5 En ökad transparens av Försvarsmaktens 14.4.6 Tydliggörandet av skolans ansvar att bidra till kunskap om totalförsvaret....................................... De frivilliga försvarsorganisationerna..................... 14.4.8 En ökad attraktionskraft för anställningen ............ 14.4.9 En ändrad inriktning av 14.4.10 Skolbetygskraven bör inte sänkas ........................... 14.4.11 Samverkande insatser för att öka andelen 14.4.12 Förlängda anställningstider ..................................... 14.4.13 Tjänstgöringsskyldigheten bör inte regleras 14.4.14 Tydliggörandet av tjänstgöringsskyldigheten ........ 14.4.15 Ekonomiska tjänstgöringsincitament ..................... Ekonomiskt stöd till civila arbetsgivare för vissa Möjlighet till livs- och karriärutveckling ................ 14.4.18 Klargörande av befattningar .................................... 14.4.19 Ett utökat ansvar för Försvarsmaktens Funktion för Arbetsgivarrelationer........................ 14.4.20 Stöd att genomföra civila kurser eller utbildning .. 14.4.21 Möjligheten för Försvarsmakten att i andra hand hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän................................................. 14.4.22 Administrativa lättnader att lägga ut semester ...... 14.4.23 Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkornas utökade användning i fredstid................................. 14.4.24 Ersättning vid tjänstgöring under hemvärnsberedskap i fred........................................ 14.4.25 Begreppet hemvärnsman ändras till Förslag till lag (20xx:xxxx) om Försvarsmaktens ekonomiska stöd till vissa rehabiliteringskostnader............ Förslag till lag om ändring i lagen (2012:332) om vissa Förslag till förordning om ändring i hemvärnsförordningen (1997:146)....................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän ......................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning....... Förslaget till lag (20xx:xxxx) om Försvarsmaktens ekonomiska stöd till vissa rehabiliteringskostnader............ Förslaget till lag om ändring i lag (2012:332) om vissa Frågor och sändlista – förbandskommuner .............. Frågor till utvalda länder för jämförelse.................... Frivilligavtal för personal med tjänstgöring i hemvärnet enligt förordningen (1994:524) om Frivilligavtal för avtalspersonal enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet mot armén, marinen och Försvarsmaktens kalkyl och beräkning av kostnaderna för i Försvarsmakten ................ American, British, Canadian, lagen (1997:238) om avtal om samverkan och gruppbefäl, soldat, lagen (1994:261) om SOU 2014:73 Vissa förkortningar Nätverket officer/anställd Organisationen för säkerhet och OFR/S,P,O Facket för Service och avtal om utlandskontrakt och Omställningen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem från att ha varit grundat på plikt till anställningsförhållanden mellan För- svarsmakten och den enskilde är att betrakta som en samhällsreform. Ansvaret för att det nya systemet ska fungera är inte bara en uppgift för Försvarsmakten utan det är hela samhällets ansvar. Så- väl inom Försvarsmakten som i det civila samhället har personal- försörjningsreformen nu börjat få allmänt genomslag. Från politiskt håll har Försvarsberedningen redovisat sin samlade syn på Försvarsmaktens nya personalförsörjningssystem (rapporten svaret av – Starkare försvar för en osäker tid, Ds 2014:20). En övergripande utvärdering av det nya personalförsörjnings- systemet och dess konsekvenser låter sig ännu inte göras. En sådan utvärdering omfattas inte heller av mitt uppdrag. De tre huvudfrågor som jag har i uppdrag att analysera närmare är hur Försvarsmaktens militära personalförsörjningssystem kan ut- vecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktning som riks- dagen har beslutat om, hemvärnet med de nationella skyddsstyrkor- nas uppgifter i fredstid och hur försvarets folkförankring kan säkerställas. Bedömningarna och förslagen ska bidra till en bred rekryteringsbas för Försvarsmaktens militära personal där andelen kvinnor ökar jämfört med . Förslagen ska även tydliggöra och möjliggöra en ökad användning av de resurser som finns inom hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna i fredstid. Vidare ska mina bedömningar och förslag bidra till att ytterligare säkerställa folkförankringen av försvaret (se kommittédirektiven i bilaga 1). nämnda frågeställningar är på olika sätt tätt sammankopplade. Mina bedömningar och förslag Det militära försvaret har utvecklats från ett inva- sionsförsvar till ett insatsförsvar. Med försvarsreformen kom värnpliktsförsvaret att i fred utvecklas till ett försvar som närmast kan liknas vid ett yrkesförsvar där gruppbefäl, soldater och sjömän tjänstgör i tidsbegränsade anställningar med anställnings- avtal och inte med ett pliktsystem som grund. Även internationellt har många länder gått över till ett försvar baserat på anställningar eller kontrakt i stället för plikt. I vissa länder har en del pliktinslag behållits men rekryteringen är till överväg- ande del frivillig. är sålunda inte det enda land som har lämnat det tidigare använda pliktsystemet. har däremot ett system med allmän värnplikt som kommer att om- fatta både kvinnor och män. Mina bedömningar och förslag har som övergripande målsätt- ning att bidra till långsiktighet, uthållighet och stabilitet i Försvars- maktens militära personalförsörjningssystem. Bedömningarna och förslagen ska bidra till en bred rekryteringsbas för Försvarsmaktens militära personal. Jag föreslår bl.a. målsättningar och åtgärder som innebär att andelen kvinnor som söker till grundläggande militär utbildning och därefter anställs inom det militära försvaret ska öka markant jämfört med dagens förhållanden. Jag lämnar förslag som tydliggör och möjliggör en ökad användning av de resurser som finns inom hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna i freds- tid. Vidare lämnar jag förslag som ska bidra till att ytterligare säker- ställa folkförankringen av försvaret. De olika bedömningarna och förslagen samverkar och hör ihop. I detta avsnitt redovisas en övergripande sammanfattning av mina bedömningar och förslag. De konsekvenser som förslagen bedöms medföra redovisas i avsnitt 14. Mönstring och utredning med personlig inställelse bör vara förbehållet värnpliktssystemet Försvarsmaktens personalförsörjningssystem bygger numera på fri- villigt engagemang för alla personalkategorier. Om krig, krigsfara eller andra extraordinära omständigheter råder kan dock, på samma sätt som tidigare, insatsorganisationen komma att bemannas med Skyldigheten att genomgå mönstring och att fullgöra värnplikt kan beslutas av regeringen om regeringen, med hänsyn till försvarsberedskap, anser att så ska ske. Mot bakgrund av diskussioner i den politiska debatten om ett eventuellt återinförande av någon form av mönstring har denna ut- redning diskuterat mönstring i fredstid både utifrån utgångspunkten att ett sådant förfarande skulle kunna bidra till att stärka folk- förankringen av försvaret och utifrån utgångspunkten att det skulle kunna bidra till en bredare rekryteringsbas för Försvarsmaktens militära personal. I och med att mönstringen numera är könsneutral berör den som huvudregel alla svenska medborgare . Min bedömning är att det rent principiellt är svårt att motivera mönstring under plikt när hela rekryteringssystemet till Försvars- makten i övrigt bygger på frivillighet. Jag anser därför att själva be- greppet mönstring, och därmed sammanhängande plikt, bör vara förbehållet värnpliktssystemet. Utredningen har vidare diskuterat möjligheten och för- och nack- delarna med ett system kallat utredning med frivillig personlig inställelse. Utredning med frivillig personlig inställelse skulle kunna genomföras vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) där en viss andel 18-åringar i varje årskull skulle ges möjlighet att på frivillig väg komma till TRM och göra antagningstester samt få in- formation om Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisa- tionernas verksamhet. Ett system med utredning med frivillig personlig inställelse skulle enligt min bedömning kunna leda till en ökad folkförankring av försvaret och även medföra fördelar ur rekryteringssynpunkt för Försvarsmakten. En annan fördel med ett system med utred- ning med frivillig personlig inställelse är att för det fall regeringen skulle besluta om att återinföra värnplikten skulle tiderna för att komma igång med ett mönstringsförfarande avsevärt förkortas. Svårigheter skulle dock uppstå med att avgöra vilka 18-åringar som skulle erbjudas utredning med frivillig personlig inställelse och det skulle vara svårt att förutsäga hur många som skulle komma att inställa sig . Vad som ska testas och vad som ska göras med testresultaten är andra frågor som måste besvaras. TRM har uppskattat att kostnaderna för att genomföra mönst- ring uppgår till per person. Kostnaderna för ett så- dant system som diskuterats skulle sannolikt bli högre än kost- naderna för ett mönstringsförfarande eftersom fler aktörer skulle komma att involveras. Antalet personer som frivilligt söker sig till dagens grundlägg- ande militära utbildning ger inte heller stöd för att det behövs ett system med utredning med personlig inställelse för att öka andelen sökande till Försvarsmakten. Sammantaget är det min uppfattning att kostnaderna för ett sys- tem med utredning med frivillig personlig inställelse i fredstid inte står i rimlig proportion till den nytta som ett sådant förfarande skulle kunna innebära. Mönstring och utredning med personlig inställelse bör därför vara förbehållet värnpliktssystemet. i Försvarsmakten för landets 18-åringar Genom olika åtgärder måste det militära försvaret göras mer känt bland den målgrupp som är i åldern 18–. Som ett led i att öka Försvarsmaktens öppenhet och delaktighet i det svenska samhället och för att bidra till en modern folkförankring av försvaret är det min bedömning att Försvarsmakten regelmässigt ska anordna och bjuda in alla 18-åringar till särskilda informationsdagar. Sådana här dagar skulle förslagsvis kunna kallas i Försvars- makten. Vid dessa informationsdagar ska Försvarsmakten presen- tera sin verksamhet inklusive hemvärnet med de nationella skydds- styrkorna. Vidare ska de frivilliga försvarsorganisationerna delta och presentera sin verksamhet. Information om och ansökningsblanketter till den militära grundutbildningen ska tillhandahållas och informa- tion om vad rekryttestet innebär ska lämnas. Träningsprogram ska delas ut så att enskilda ska kunna förbereda sig för de fysiska testerna vid en antagningsprövning till Försvarsmakten. Bevis om deltag- ande vid i Försvarsmakten bör utfärdas. Även om uppgiften att stärka folkförankringen av försvaret inte är Försvarsmaktens huvuduppgift menar jag att Försvarsmaktens delaktighet i att bedriva detta arbete är en helt nödvändig förut- sättning för att uppnå en modern folkförankring av försvaret. Så- dana här informationsdagar är ett kostnadseffektivt och bättre alter- nativ för att stärka folkförankringen av försvaret än ett system med utredning med frivillig personlig inställelse i fredstid (se avsnitt 8.3.1). Att samtliga landets 18-åringar ges möjlighet att besöka Försvars- makten och förevisas dess verksamhet kan även vara rekryterings- främjande och innebära positiva effekter ur ett jämställdhets- perspektiv. En stärkt rekryteringsförmåga stärker Försvars- maktens operativa förmåga.