sou · H2B384d3 · 2014-12-09 00:00:00 — Företagsdatabasen som också finns publicerad på den engelskspråkiga versionen av webben ska marknadsföra svensk expertis inom smarta elnät nationellt och internationellt och samlar leverantörer av tjänster och produkter201F41. Sammanfattningsvis kan konstateras att det bland företagen finns väletablerade storföretag och även dynamiska småföretag. Till antal dominerar dock mikroföretag och små företag inom smarta elnät. Flest andel mikroföretag återfinns i kategorierna kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering och inom kate- gorin förbättring och förstärkning av transmissionssystemet är deras andel minst. En av anledningarna till denna fördelning är säkerligen kapitalintensitetens variation mellan kategorierna. Dyna- miken och innovationstakten i de mindre företagen är central för utvecklingen anser även representanter från de stora bolagen. Det finns en betydelsefull tillväxtpotential i mikroföretag och små företag. Det finns också en tillväxtpotential när IT-företagen i större utsträckning blir verksamma inom smarta elnät. 40Maskin till Maskin (M2M) är en teknik som använder sig av både trådbunden och trådlös kommunikation för att kommunicera med andra likvärdiga enheter. 41Samordningsrådet för smarta elnät, [] Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 5.2.2Sveriges konkurrenskraft inom smarta elnät Konkurrenskraft är beroende av utvecklingen i omvärlden och den påverkas av många faktorer, dessutom kan konkurrenskraft eller olika aspekter av den mätas på flera sätt. De vitt skilda verksamhetsområdena med en bred spridning över IEA:s åtta kategorier gör det svårt att dra långtgående slutsatser om smarta elnät som bransch och dess konkurrenskraft. Men en vidare utvärdering av företagens huvudnäring kan ge underlag för bedöm- ning av konkurrenskraft, framförallt i jämförelse med lik- nande undersökningar som har genomförts inom ramen för utvärderingen av miljöteknikstrategin202F42 203F43. Miljöteknikstrategin utgår från det svenska näringslivets struktur med styrkor och svag- heter, och Tillväxtanalys har analyserat gröna konkurrens- kraft, med fokus på tillverkningsindustrin. Företagen i vår företagsdatabas för smarta elnät ingår i dessa verksamhetsarter enligt Svensk näringsgrensindelning (SNI 2007): –Tillverkning (30) –Försörjning av el, gas, värme och kyla (4) –Byggverksamhet (8) –Handel med mera (41) –Informations- och kommunikationsverksamhet (31) –Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik (39) –Uthyrning med mera (1) Av de 30 företagen inom tillverkning har 17 verksamheter som har ingått i Tillväxtanalys studie gröna konkurrenskraft. Analysen utgår från antagandet att grön innovativitet är en viktig faktor för framtida internationell konkurrenskraft. Trots att man framhäver att metoden har en del viktiga begränsningar går det att dra några slutsatser som även kan tillämpas på företagen inom smarta elnät. Analysen visar att gröna konkurrenskraft är relativt god jämfört med den i andra länder, men i exempelvis 42Tillväxtanalys, 2013, Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi. Resultatuppföljning och konkurrenskraftsanalys. 43Tillväxtanalys, 2013, Benchmarking green competitiveness. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter är frånsprunget av och . I flera branscher där är konkurrenskraftigt har motsvarande branscher i flera andra länder en väsentligt högre nivå av grön inno- vationsaktivitet. Kanske pekar detta på att dessa länder kan utmana inom dessa branscher i en framtida, grönare ekonomi. Den gröna innovationsaktiviteten är hög i ett fåtal svenska branscher, medan ett stort antal branscher ligger sämre till än jämförbara län- der. Den bilden bekräftas vid en branschjämförelse för tillverknings- industrin inom smarta elnät, även om urvalet är begränsat. Diagrammen i figur 5.67 visar att presterar hyfsat inom de flesta branscher inom smarta nät på tillverkningssidan med medel- hög nivå på grön innovativitet och på exportstyrka. Dock finns flera andra länder som förefaller ännu bättre, t.ex. och som båda har högre grön innovativitet och exportstyrka när det gäller t.ex. tillverkning av eldistributions- och kontroll- apparater. Vidare finns , , och som har liknande eller lägre exportstyrka, men högre grön inno- vationsaktivitet i flera andra branscher. har dessutom ingen komparativ fördel i de två branscher som faller inom IEA:s kate- gorier avancerad mätarsinfrastruktur och integration av informa- tions- och kommunikationsteknik (IKT), nämligen tillverkning av kommunikationsutrustning och instrument och apparater för mät- ning, provning och navigering. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter De företag som anger tillverkning som huvudnäring utgör dock bara en bråkdel () av alla företag som kan räknas som verksamma inom smarta elnät. ligger långt framme på flera områden inom smarta elnät om man tar hela branschen i beakt- ande. kompetens inom elkraftsystem och informations- och kommunikationsteknik har lett till många nya innovationer inom bl.a. tekniken för högspänd likström (HVDC). Review20444F rankade ABB:s utveckling av en ny brytare för högspänd likström som av en av tio tekniska banbrytande innovationer 2013 med störst betydelse för framtiden. har därmed en fortsatt stark position inom teknik- områden som är relevanta för utvecklingen av det framtida smarta elsystemet och har lyckats hävda sig bra i internationella jäm- förelser och utlysningar. är också aktiv i flera internationella samarbeten kring forsk- ning och innovation inom smarta elnät. Samarbeten drivs inom , EU och (), samt genom bilaterala avtal där smarta elnät ingår som en del i större samarbeten på energiområdet. deltar i Nordisk Energiforsknings forsk- ningsprogram, Nordisk energiforskning är en finansieringsinsti- tution för energiforskning under Nordiska ministerrådet20545F där har den högsta deltagarnivån bland de fem nordiska länderna. Integrering av storskalig vindkraft är ett delprogram med bäring på utvecklingen av smarta elnät. Delprogrammet med i finansiering stöder utvecklingen av innovativa och hållbara former av vindkraft som bättre kan integreras med energisystemet. Svenska högskolor, företag och forsknings- institut deltar i alla projekt, Elforsk är projektledare för ett nätverk inom programmet, . Samarbete på europeisk nivå sker främst inom EU:s ram- program för forskning och utveckling (Horisont 2020) och den 44MIT , 2013, Hämtat . 45Nordisk Energiforskning, []. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter strategiska energiteknikplanen (SET-planen). Representanter från myndigheter, forskning och näringsliv har varit aktivt involverade i framtagandet av innehållet i dessa ramverk. Inom EUs förra ram- program FP7 placerar sig på en åttonde plats för beviljade medel jämfört med övriga deltagande länder206F46. Regeringen bedömer att Horisont 2020 är viktigt för det svenska närings- livets konkurrenskraft och förmåga att möta stora samhälls- utmaningar. och andras arbete för ett starkt svenskt del- tagande prioriteras därför.207F47 arbetar också med EU:s samarbetsverktyg ERA-NET och ERA-NET plus. ERA-NET är ett instrument för samverkan mellan forskningsfinansiärer i EU-länder som ska stärka europeisk FoU-samverkan. har genom haft en framträdande roll vid utformningen av området smarta nät. kan bidra med finansiering av projektbudgeten i de kommande utlysningarna inom Smart Grids ERA-NET plus. Smart Grids ERA-Net plus ska stödja genom- förandet av de färdplaner som tagits fram av European Electricity (EEGI)20848F , of Operators for Electricity (ENTSO-E)209F49 och Platform for of the Future (ETP Smartgrids)210F50 som vi har beskrivit närmare i samordningsrådets delårsrapport 2013211F51. Inom området smarta elnät deltar också i det multi- laterala samarbetet på regeringsnivå, , . ISGAN bedriver sin verksamhet inom ramen för IEA:s Implementing Agreement for a Co-operative Programme on Smart Grids. ISGAN ska bidra till utvecklingen av smarta elnät globalt genom att främja erfarenhetsutbyte mellan del- tagande länder och samarbete mellan statlig och privat sfär. Man arbetar brett med policyfrågor, teknikutveckling, finansierings- frågor och utbildning. är aktivt på flera områden inom 46Vinnova, 2013, deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7). Lägesrapport –2012. 2014/15:1: Budgetpropositionen . 48European Electricity , 2013, Research and Innovation Roadmap 2013-2022. 49ENTSO-E, 2012, Research & Development Roadmap 2013-2022. Writing History Again. 50ETP SmartGrids, 2013, Strategic Reseach Agenda 2035. Summary of Priorities for Topics. 51Samordningsrådet för smarta elnät, Delårsrapport , Kunskapsplattformen och nuläge. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter ISGAN och leder och finansierar dessutom samordningen inom området för . är också representerad genom en nationalkommitté i organisationen (). Cigré främjar internationell utveckling och informa- tionsutbyte inom generering och överföring av högspänd elektrisk energi. Elforsk administrerar den för Cigré som svarar för nationella synpunkter, granskning av rapporter samt medlemsfrågor. Genom de svenska standardiseringsorganisationerna deltar svenska intressenter i det internationella standardiseringsarbetet för smarta elnät. Inom IT-säkerhet samarbetar man både med den och med den amerikanska myndigheten . Sammanfattningsvis kan det konstateras att är välrepre- senterat inom flera organisationer och samarbeten som fokuserar på smarta nät. är dock inte medlem i (), som är en världsomspännande industriell intresseorganisation. Flera länder, som aktivt jobbar med imple- menteringen och främjandet av smarta elnät på en internationell marknad finns representerade i denna organisation genom sina nationella smarta elnätsorganisationer. Ett medlemskap här skulle ytterligare kunna stärka påverkansmöjligheter på den inter- nationella arenan och framhäva som en ledande nation inom smarta elnät. pågår inga specifika främjandesatsningar för smarta elnät som bransch. Men det finns insatser för företag verksamma inom miljöteknik för att stärka den svenska konkurrenskraften samt skapa förutsättningar för jobb i fler och växande företag. Den viktigaste satsningen är miljöteknikstrategin som lanserades 2011. Målet var en sammanhållen satsning för utveckling och goda förutsättningar för framväxt av miljöteknikföretag i . Strat- egin ska också främja export av svensk miljöteknik och forskning och innovation inom området, och underlätta spridning av dessa innovationer. Inom miljöteknikstrategin drivs projekt för att Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter främja denna utveckling och strategin har en budget på 2011–2014. Flera instrument används, t.ex. stöd till forskning och utveckling, inkubatorer och innovations- upphandling. Miljöteknikstrategin ska också bidra till att skapa en mötesplats för aktörer inom miljöteknik och bättre samordna inter- nationella insatser. Riktade exportfrämjande satsningar genomförs genom bilateralt samarbete med bl.a. , och . Tillväxtanalys har fått i uppdrag att löpande utvärdera miljötek- nikstrategin och resultaten av denna utvärdering bör tillvaratas i genomförandet av samordningsrådets handlingsplan. I sina delrapporter 21252F 213F53 bedömer Tillväxtanalys att strategin är väl genomförd men att vissa delar av strategin kan utvecklas för att öka dess bestående påverkan. Tillväxtanalys noterar dessutom att relativt små delar av strategins medel avsatts för främjande av företag i tidiga utvecklingsfaser. En ytterligare svaghet är avsaknaden av efterfrågestimulerande insatser. Här rekommenderar man att dra lärdom av hur , , och har organiserat sådana insatser. Det ligger väl i linje med samordningsrådets rekommendation om nya och kompletterande former för finansiering och en utvärdering av befintligt finanseringsstöd. 5.2.4Smarta elnäts potential att bli en svensk tillväxtbransch står inför valet att främja en bred eller nischad kompetens inom smarta elnät. I den internationella utvecklingen för smarta elnät har olika länder olika spetskompetens beroende på bakomliggande driv- krafter för utvecklingen. som har en bred kompetens inom smarta elnäts områden står inför valet att satsa på en bred eller en nischad kompetensutveckling. Det är dessutom mycket viktigt att skilja mellan forskning som är direkt relevant för det svenska elsystemet, och det som är relevant för de globala 52Tillväxtanalys, 2012, Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi. Delrapport 1: Utvärderingsansats och tidiga reflektioner. 53Tillväxtanalys, 2013, Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi. Delrapport 2: Resultatuppföljning och konkurrenskraftsanalys. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter elsystemen, och därigenom den svenska exportindustrin. I många fall kan en fokusering på det stabila svenska elsystemet med en avreglerad marknad leda till prioriteringar inom forskning och utveckling som inte är internationellt gångbar och inte heller leder till att kan utveckla spetskompetens för exportindustrins behov. Ett annat vägval är om förutsättningarna för företagens utveck- ling bör främjas i eller internationellt. När det gäller utvecklingen av smarta elnät i är den grundläggande frågan vad som kommer att driva utvecklingen. finns det inte ett lika stort behov av smarta elnät i som i andra länder, vars energiförsörjning inte i lika stor utsträckning baseras på kärn- och vattenkraft. Därför måste välja mellan åtgärder som i första hand gynnar utvecklingen i , eller som prioriterar åtgärder som ger internationell tillväxt. Rådet bedömer att har goda möjligheter att stärka sin konkurrenskraft på en internationell marknad genom både bred och djup kompetens inom många områden. Behovet av prioritering och fokusering av olika insatser som bedöms som viktiga för en fortsatt framgångsrik utveckling av smarta elnät betonas i samordningsrådets handlingsplan. Den rekommenderar tydliga strategier för forskning, innovation och främjande av smarta elnät. Dessa strategier bör samordnas med andra främjandeinitiativ inom energi- och miljöteknikområdet för att nå bäst effekt. I regeringens budgetproposition för 2015214F54 pekar regeringen på hur viktigt det är att tillvarata möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen vill också prioritera viktiga framtids- branscher, som till exempel miljöteknik och energieffektivisering och skriver att det offentliga åtagandet inom exportfrämjandet sär- skilt ska inriktas på insatser för små och medelstora företag på strategiska exportmarknader. Regeringen prioriterar dessutom ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora före- tagens behov. Anslaget höjs därför för med . Mot denna bakgrund finns det goda förutsätt- ningar för att smarta elnät ska bli en framgångsrik tillväxtbransch. 2014/2015:1, Budgetpropositionen . Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Behov av främjandeinsatser för smarta elnät Vi har genomfört en kartläggning av branschen smarta elnät och pågående främjandeinsatser. Med stöd av referensgruppen för främj- ande och internationalisering har vi analyserat styrkor och utvecklingsområden inom smarta elnät och en sammanfattning visas i figur 5.7. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Både tekniskt kunnande och marknadsmässiga faktorer är avgör- ande för en framgångsrik utveckling av smarta elnät som en svensk tillväxtbransch. Sammantaget har ett antal tekniska och marknadsmässiga styrkor inom smarta elnät. De marknadsmässiga utvecklingsområdena rör framför allt tillgång till resurser som kompe- tens, kapital och aktuell information, men även förutsättningar till snabb kommersialisering. Utvecklingen mot smarta elnät innebär en fortsatt hög efter- frågan på produkter och tjänster inom kategorierna integration av förnybar och decentraliserad produktion samt effektiviserad drift- och underhållssystem för distributionssystem. Dessa förväntas även att avsättas på en marknad med en heterogen kundgrupp bestående av elnätsföretag och elhandelsföretag samt industri och privatpersoner. Den här marknaden är mycket kon- kurrensutsatt internationellt. I och med att vi inte har en kompara- tiv fördel inom segmentet , kan det bli en utmaning att ta exportandeler. Däremot bedöms segmenten förbättring och förstärkning av transmissionssystemet och realtidsövervakning och styrning av elnät ha fortsatt stor tillväxtpotential på en global marknad. Det är dock viktigt att notera att företag inom dessa kategorier säljer lösningar på en marknad med ett fåtal stora aktörer. Det medför att det krävs uthållighet i den här typen av systemaffärer, både tids- mässigt och finansiellt och både på hemmamarknaden och utom- lands. På grund av vår svenska spetskompetens inom dessa segment, bör vi fortsatt att främja dem med gynnsamma exportkreditvillkor och lån. Utvecklingen är positiv inom segmenten avancerad mätinfrastruktur, kundsystem för efterfrågeflexibilitet, energi- effektivisering och integration av informations- och kommunika- tionsteknik där vi lyckats etablera spetskompetens och till viss grad även internationella referenser. Vi gör bedömningen att dessa segment kan främjas genom att leverantörer av ovanstående produkter och tjänster inkluderas i nya svenska pilotprojekt som är subventionerade av staten och där vi arbetar för att utveckla nästa generations elnät. Till fördel vore också om stora internationella aktörer, som t.ex. systemleverantörer och telekomindustrin inkluderas i svenska pilot- och demonstrations- projekt. Genom framgångsrikt genomförda projekt med inter- Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter nationella aktörer på hemmamarknaden kan svenska företag utöka sin tekniska spetskompetens. Det öppnar också upp för möjlig- heten att använda dem som en potentiell avsättningskanal vid en internationalisering av verksamheten. Framförallt inom kategorierna kundsystem för efterfrågeflexi- bilitet, energieffektivisering och integration av informations- och kommunikationsteknik bedömer vi att det finns goda förut- sättningar för tillväxt av små- och medelstora företag då inträdes- barriärerna är relativt låga. För dessa aktörer är det viktigt att få möjlighet att delta i olika pilot- och demonstrationsprojekt, helst med internationellt deltagande, så att de via samverkan med större aktörer mognar både tekniskt och kompetensmässigt. På så sätt kan samarbeten i form av pilot- och demonstrationsprojekt bidra till att små- och medelstora leverantörer av produkter och tjänster inom smarta elnät få möjlighet att växa till sig storleks- och finansi- eringsmässigt. Baserat på våra analyser och kartläggningar bedömer vi sam- manfattningsvis att det finns potential för svenska företag verk- samma inom smarta elnät att växa och utvecklas, både på en inhemsk och på en global marknad. På vissa områden behövs dock en bättre samordning och fokusering av främjandeinsatserna, vilket återspeglas i nedanstående rekommendationer: En fullständig beskrivning av rekommendationerna finns i avsnitt 4. Kunskap och kompetensutveckling (avsnitt 4.4.1) Forskningsprioriteringar och samverkan (avsnitt 4.4.2) En samlad strategi för innovation inom smarta elnät (avsnitt 4.4.3) En nationell främjandestrategi (avsnitt 4.4.5) Standardisering och interoperabilitet (avsnitt 4.4.6) Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 5.3Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av energisystemet Enligt samordningsrådets direktiv ska ett eller flera framtids- scenarier tas fram för utvecklingen av elnät, inklusive smarta elnät, fram till minst 2030. Vi har prioriterat detta arbete för att skapa en förståelse för vilka omvärldsförändringar som kan komma att påverka behovet och utvecklingen av smarta elnät till 2030. framtidsscenarier finns publicerade i en särskild rapport21555F och en kortfattad beskrivning av scenarierna finns i avsnitt 5.3.2. Här beskriver vi också den kvantifiering av scenarierna som genomförts för att det ska vara möjligt att jämföra med andra scenarier för energisystemet i och Europa21656F . I direktivet till samordningsrådet preciseras ytterligare ett antal uppgifter som rådet bör genomföra och som är relaterade till den långsiktiga utvecklingen av energisystemet: Översiktligt bedöma teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – exempelvis energilagring, solceller, vindkraft och elfordon. Beskriva de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energisystemet samt beskriva hur ny teknik som smarta elnät på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till denna omställning. Utreda hur utvecklingen av kraftsystemet utanför gränser, bl.a. avseende efterfrågan på reglerkraft kopplat till vindkraftsutbyggnaden, påverkar behovet av smarta elnät i . Bedöma det bidrag som smarta elnät kan ge för att uppfylla enskilda energi- och klimatmål till 2020 och 2030. Vid genomförandet av dessa uppgifter har ett systemperspektiv och sambanden mellan den svenska marknaden och vår omvärld varit centrala förutsättningar. Dessa samband är komplexa och kräver i många fall avancerade modellverktyg för att olika alternativa utveck- 55Samordningsrådet för smart elnät, 2014, Rapport om rådets framtidsscenarier. 56Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Fördjupad scenarioanalys och kvantifiering av rådets fyra scenarier. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter lingsvägar ska kunna belysas. Analysarbetet kräver också en djup förståelse för nuvarande utvecklingstrender inom bl.a. energiteknik och IT eftersom inriktning och hastighet i denna teknikutveckling har ett avgörande inflytande över vilka slutsatser som kan dras. Av detta skäl har samordningsrådet samarbetat med forsknings- programmet North European Perspectives (NEPP) för att genomföra denna del av uppdraget. Resultaten från energisystems- analyserna inom samarbetet med NEPP finns i avsnitt 5.3.3 till- sammans med rådets slutsatser utifrån dessa analyser. Vi har genomfört ett antal studier om teknikutveckling och tillämpning inom de nyckelområden som kan förväntas påverka behovet av smarta elnät, utöver samarbetet med NEPP. Studierna ska belysa effekter på elsystemet mer i detalj. De samlade resultaten från dessa arbeten redovisas i avsnitt 5.3.1. ska också beskriva hur ny teknik som smarta elnät på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till omställningen av energisystemet. Utifrån denna beskrivning ska rådet också bedöma olika samhällsekonomiska kostnader och nyttor som utvecklingen av smarta elnät kan föra med sig . En översikt- lig beskrivning av nyttan med olika smarta elnätslösningar finns i avsnitt 5.3.4. tillsammans med samordningsrådets sammanfattande slutsatser kring fördelningen av kostnader och nyttor för smarta elnät. 5.3.1Teknikutveckling som påverkar behovet av smarta elnät Behovet av olika tillämpningar inom smarta elnät styrs av utveck- lingen inom ett antal angränsande teknikområden. Utvecklingen inom vindkraft, solceller, elfordon och energilager kan innebära nya krav på elnäten och ett ökat behov av smarta elnätslösningar. En bedömning av utvecklingen inom dessa teknikområden redo- visas i bedömning av teknikutveck- ling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – elfordon, vindkraft, solceller och energilager, . Nedan redogör vi kortfattat för resultatet från detta arbete med tonvikt på hur teknikutvecklingen inom dessa områden kan komma att påverka elsystemet. Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter Utbyggnaden av vindkraft sker utifrån incitamenten i elcertifikats- systemet och i konkurrens med andra förnybara produktionsslag. Ett annat betydelsefullt incitament är skattebefrielsen för egenpro- duktion av vindkraft. Skattebefrielsen gäller för den som inte yrkesmässigt levererar el. Vid utgången av 2013 fanns 2 640 vindkraftverk i med en total installerad effekt på 4 194 MW.