sou · H2B316 · 2014-03-28 00:00:00 — Det beslutade återkravsbeloppet för nystartsjobb ökade emeller- tid . Det beslutade återkravbeloppet för instegsjobb ökade betydligt från till . Antalet personer i instegsjobb låg dock på en betydligt lägre nivå (knappt 3 000) än antalet personer i nystartsjobb respektive och anställningar med lönebidrag. Utredningen har även noterat att beslutat beloppet för återkrav () var lågt för trygghetsanställ- ningar i jämförelse med lönebidrag. Villkoren och möjligt stöd- belopp för trygghetsanställning är jämförbara med villkoren och beloppen för lönebidrag. Antalet personer i respektive åtgärd skiljde i och för sig, men inte i den omfattning som återkravs- beloppen skiljde. Återkravsbeloppet för trygghetsanställningar hade dock nästan fördubblats i jämförelse . Antalet återkravsbeslut var högst för lönebidrag (870). För nystartsjobb var antalet 834 och för trygghetsanställning 368. närmade sig antalet återkrav för nystartsjobb nivån för lönebidrag. Antalet beslut om återkrav för trygghetsanställningar ökade från 2012 till närmare 2013. Andelen av återkravsbesluten på och mer låg på ungefär samma nivå för lönebidrag respektive nystartsjobb . Antalet återkravsbeslut för anordnarbidrag i sysselsättnings- fasen låg också högt 550 stycken och ökade till 2013. Exempel på riskindikatorer för felaktiga utbetalningar För denna åtgärd var det endast 7 återkrav på och högre. Det beror på att anordnarbidraget är relativt lågt i jämförelse med övriga bidrag. Det ligger på 225 kro- nor per dag medan ett lönebidrag i snitt ligger på en nivå som är tre till fyra gånger högre per dag. Nystartsjobbet kan ligga på en ännu högre nivå per dag. De båda senare bidragen löper dessutom över en ännu . Skillnaden mellan återkravens omfattning i de olika stödfor- merna kan hänga samman med att Arbetsförmedlingen har haft ett större fokus på uppföljning av lönebidrag än för andra åtgärder. Utredningen har dock konstaterat att mer fokus uppenbarligen lagts på uppföljning av nystartsjobben . Arbetsförmedlingen har till utredningen även lämnat uppgifter om utestående fordringar på återkrav av arbetsgivarstöd åren 2008–2013. Beloppet utestående fordringar på återkrav av stöd till arbetsgivare ökade från till något . Nedskrivningar av fordringar för skattereduktion uppgick till att jämföra med 2013 då nedskrivningen uppgick till närmare 13,6 miljoner kronor4. Utredningen har konstaterat att Arbetsförmedlingen arbetar allt mer aktivt med återkravshanteringen. Beslut om återkrav kan omprövas av Arbetsförmedlingens centrala omprövningsenhet. Utredningen har från Arbetsförmedlingen fått del av resultaten från de omprövningar som skedde 2011, 2012 och . Främst har omprövningar gjorts av beslut om återkrav för lönebidrag (49 omprövningar) respektive nystartsjobb (48 omprövningar). blev det bifall i 4 Arbetsförmedlingen har meddelat utredning den18 att fordringar som är obetalda efter förfallodatum värderegleras för att se hur stor del av fordringarna som bedöms som osäker. I takt med att fordringarna har ökat har även värderegleringarna ökat. Hur stor del som Arbetsförmedlingen skriver ner vad gäller fordringar av bidrag till privata arbetsgivare är svårt att precisera då redovisningskontot som används även används för att skriva ner andra fordringar. Exempel på riskindikatorer för felaktiga utbetalningar av återkravbesluten för lönebidrag. Nivån på antalet bifall för nystartsjobb låg betydligt högre på . Kompletterande aktörer och återbetalningar Utredningen har även noterat att Arbetsförmedlingen har hävt ett antal avtal med en kompletterande aktör. Bakgrunden till denna hävning var att Arbetsförmedlingens bedömde att leverantören inte tillhandahöll den kompetens som var villkorad i upphandlingen. Arbetsförmedlingen har på samma grund även krävt återbetalning av utbetalda medel. 10.4Skatteverkets uppgifter avseende mottagare av utbetalningar från Arbetsförmedlingen Utredningen har bedömt att det är av intresse att få fram indika- tioner på om det finns risker för att medel som utbetalas för arbets- marknadspolitiska insatser inte redovisas av stödmottagaren eller ersättningsmottagaren på ett korrekt sätt till och där- med leder till risker för skatteundandragande. Arbetsförmedlingen har överlämnat till vissa data avseende utbetalningar av arbetsgivarstöd och ersättningar till kom- pletterande aktörer. Dessa data har stämt av mot sina databaser. Det material5 som utredningen fått del av avser åren 2011, 2012 och halva 2013. Resultaten av avstämningen som är av- identifierad har sammanställts av . Resultaten ger indi- kationer på vilka riskbilder relativt redovisningskraven i skatte- lagstiftningen som kan finnas inom ramen för dessa former av eko- nomiska ersättningar från den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten. I avstämningen har ett mindre antal mottagare av stöd exklude- rats på grund av sekretess eller fel registrering av uppgifter. Företag med brutet räkenskapsår har undantagits vid avstämning mot in- komst- och skattedeklarationerna. används för såväl mottagare av arbetsgivarstöd som mottagare av ekonomisk ersättning av levererad tjänst inom den arbetsmarknadspolitiska 5 PM: uppgifter avseende mottagare av utbetalningar från Arbetsförmedlingen. Exempel på riskindikatorer för felaktiga utbetalningar De uppgifter som utredningen fått del av är avidenti- fierade. Totalt omfattas 107 816 unika företag av avstämningen. Utbetalda medel för lönebidrag och nystartsjobb har stämts av mot arbetsgivarnas redovisade uppgifter mot inkomst- och arbets- givardeklarationer. Anordnarbidragen har endast stämts av mot inkomstdeklarationerna, eftersom de inte avser löneutbetalningar. De största bidragsutbetalningarna, beloppsmässigt och antals- mässigt var lönebidrag, nystartsjobb och anordnarbidrag i syssel- sättningsfasen. Större företag6 tog emot av de medel som utbetalades för lönebidrag och nystartsjobb och av utbetalade anordnarbidrag. Motsvarande siffror för mikroföretagare var (lönebidrag och nystartsjobb) respektive av anordnarbidragen. Mikroföretagen utgör mer än hälften av stödmottagarna . Av dessa företag hade endast en bidragsform, medan av de stora företagen hade endast en bidragsform. av de större företagen mottog ersättning för fem eller fler bidragsformer. För mikroföre- tagen var motsvarande siffra 4–. De företag som ingick i avstämningen har fördelats på juridisk verksamhetsform. Aktiebolag var den juridiska form som antals- mässigt var vanligast och utgjorde av dem som fick lönebidrag, av dem som fick nystartsjobb och 35 pro- cent av dem som fick anordnarbidrag i sysselsättningsfasen. Ideella föreningar utgjorde av dem som fick anord- narstöd, av dem som fick lönebidrag och knappt 5 pro- cent av dem som fick stöd för nystartsjobb. Även andelen enskilda firmor och personnummer som fick stöd låg relativt högt med 14–i de ovan nämnda stödformerna. Kompletterande aktörer – uppgifter Arbetsförmedlingens externa leverantörer av arbetsförmedlings- tjänster får ersättning för utförda tjänster. Dessa ersättningar är skatte- och momspliktiga. har stämt av Arbetsförmed- 6 Indelningen utgår från definition i den så kallade Skattefelkartan: Stora företag med lönesumma > , små och medelstora företag med lönesumma på 1–och mikroförtag på lönesumma < . Exempel på riskindikatorer för felaktiga utbetalningar lingens utbetalningar mot de uppgifter som berörda företag redo- visat i inkomst- och momsdeklarationer. I inkomstdeklarationen hade av leverantö- rerna som fick utbetalning från Arbetsförmedlingen för utförd tjänst inte tagit upp motsvarande belopp i inkomstdeklarationen (). En jämförelse mellan utbetalt belopp och redovisat belopp visar att av alla som fick ut- betald ersättning inte tagit upp rätt utbetalt belopp i deklarationen – antingen saknades beloppet eller rymdes inte beloppet inom ramen för vad företaget hade redovisat. Motsvarande siffror för beskatt- var respektive . När det gäller momsredovisning redovi- sar att av dem som fick utbetalning från Arbetsför- medlingen för köpt tjänst hade inte tagit upp motsvarande belopp till beskattning i skattedeklarationen (redovis- ningsår 2011). En jämförelse mellan utbetalt belopp och redovisat belopp visar att av alla som fick utbetald ersättning inte tagit upp rätt utbetalt belopp i skattedeklarationen – antingen sak- nades beloppet eller rymdes inte beloppet inom ramen för vad före- taget hade redovisat. Motsvarande siffror var drygt 13 pro- cent respektive . Bristande eller saknade under- lag i form av fakturor avseende den utförda tjänsten kan vara orsak som har konstaterats vid utredningar av företag. Mikroföretagen utgjorde av anordnarna i syssel- sättningsfasen. av dessa mikroföretag var ideella föreningar, men de mottog av de anordnarbidrag som utbetalades till mikroföretagen. Motsvarande uppgift för aktie- bolagen var respektive . Anordnarbidragen ökar utom för de stora företagen. Utbetalningarna till de små och medelstora företagen var störst både 2011 och 2012. Även i denna grupp var andelen ideella före- ningar hög och låg på . Exempel på riskindikatorer för felaktiga utbetalningar redovisning visar att av små och medelstora samt stora företag hade 98–redovisat arbetsgivaravgifter med belopp som motsvarade erhållna nystartsjobb . Motsvarande siffra för mikroföretag var . Detta innebär att av mikroföretagen inte hade redovisat lön eller hade redovisat arbets- givaravgift med ett lägre belopp än vad bidraget för nystartsjobb motsvarade. Det kan i och för sig finnas förklaringar till att vissa belopp sak- nas eller inte ryms i arbetsgivarredovisning. Det går därför inte att dra slutsatsen att företagens arbetsgivarredovisning är felaktig. Däremot finns en indikation på att det kan finnas bris- ter i denna redovisning till och därmed en risk för skatteundandragande. Personalkostnader i relation till omsättning i företag med lönebidrag och nystartsjobb I företagens inkomstdeklarationer till redovisar före- tagen de intäkter och kostnader de har haft . Företag med anställda får bland annat göra avdrag för personalkostnaderna. har redovisat återstående omsättning (inklusive redo- visade bidrag) för företag med lönebidrag och nystartsjobb. uppföljning indikerar att en relativt hög andel av mikroföretagen redovisade högre eller lika stora personalkostnader som den totala omsättningen. Även detta indikerar på en risk med stöd till företag som har låg omsättning. Risk för saknade kontrolluppgifter Företag som har betalt ut löner till anställda har en skyldighet att lämna kontrolluppgift om sammanräknad bruttolön samt avdragen skatt efter varje inkomstår. Kontrolluppgifterna ska lämnas till varje anställd och till som förtrycker uppgifterna till de anställdas inkomstdeklarationer. avstämning visar att lämnade 1 638 mikro- företag och 5 små/ medelstora företag ingen kontrolluppgift trots att de hade haft personer anställda med lönebidrag eller nystarts- jobb. var motsvarande siffror 1 388 respektive 340. Exempel på riskindikatorer för felaktiga utbetalningar sammanlagda bidragsbeloppen var respektive . ingick även 11 stora företag som hade underlåtit att lämna kontrolluppgift. Riskbilden i detta sammanhang är att om den anställde själv inte påtalar för att inkomstuppgifter saknas i inkomst- deklarationen så sker ingen beskattning av den utbetalda lönen. Det innebär att det också finns en risk att dessa personer kan vara be- rättigade till försörjningsstöd. avstämning i denna del avser endast lönebidrag och nystartsjobb. Det finns en risk för att motsvarande brister också finns för de övriga formerna av arbetsgivarstöd. I det material som stämt av fanns drygt 100 utländska företag. Det är relativt sett en låg andel men utredningen har funnit skäl för att kommentera detta. Det finns inget rapporteringssystem till och Bolags- verket i , när verksamheten upphör och företaget därmed avregistreras. Här finns således en riskbild för att bidrag från Arbetsförmedlingen kan fortsätta att utgå trots att verksamheten upphört. Det är endast i samband med utbetalningskontroller eller omprövning av bidraget som detta kan upptäckas. 11Exempel från andra myndigheters arbetssätt Utredningen ska enligt utredningsdirektivet kartlägga och analysera goda exempel från andra myndigheters arbetssätt gentemot arbets- givare och uppdragstagare i likartade kontrollsituationer. Här har ut- redningen valt att definiera likartade kontrollsituationer som situationer där stöd eller ersättning i någon form utgår från väl- färdssystemet. Utredningen har utifrån denna definition valt att inhämta exempel med utgångspunkt i kontroll- arbete. administrerar, tillsammans med Pensions- myndigheten, socialförsäkringarna. I de delar som Försäkrings- kassan administrerar ingår främst försäkringar och bidrag som be- talas ut till barnfamiljer, till sjuka och till personer med funktions- nedsättning betalade ut totalt 205 miljar- der kronor. Regeringen har i regleringsbreven, sedan starten av den nya myndigheten 2005, gett myndigheten om- fattande uppdrag avseende arbetet med att förhindra felaktiga ut- betalningar av socialförsäkringen. Myndigheten har även det instruk- tionsreglerade1 uppdraget att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. I regleringsbreven hade exempelvis i uppdrag att redovisa och kommentera verksamhetens resultat gällande den instruktions- reglerade uppgiften att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. skulle även lämna en särskild redovisning om vilka åtgärder myndigheten vid- tagit för att minska oavsiktliga fel från handläggarna eller 1 Förordningen (2009:1174) med instruktion för . Exempel från andra myndigheters arbetssätt den sökande, vilka behov myndigheten såg av att stärka kontroll- perspektivet i den ordinarie handläggningen och hur myndigheten arbetar med detta, samt hur myndigheten arbetat med att utveckla smarta kontrollsystem. 11.2Myndighetens arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar För att skapa ett gemensamt förhållningssätt till arbetet med att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidrags- brott har en gemensam kontroll- policy. Policyn är en form av strategidokument som beskriver vad kontroller är och hur de ska inriktas. Policyn betonar bl.a. även vikten av ett riskmedvetet arbetssätt inom hela myndigheten och att integrera kontrollerna i handläggningsprocesserna så långt det är möjligt. arbetar strategiskt med att an- vända riskanalyser som centralt angreppsätt i myndighetens arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar. Genom årliga bedöm- ningar av riskerna för felaktiga utbetalningar integreras riskper- spektivet i myndighetens verksamhetsutveckling och vid fram- tagandet av handläggningsprocesser. Vid riskanalyserna för felaktiga utbetalningar bedöms både riskerna för oavsiktliga fel som myndigheten själva orsakar, riskerna för fel- aktiga utbetalningar som beror på oavsiktliga fel från individer likväl som riskerna för att individer medvetet på felaktiga grunder tillskansar sig ersättning från socialförsäkringen. De förmåner som ansvarar för regleras på olika sätt och förutsätter olika underlag och bedömningar, vilket gör att graden av kontroll kan se olika ut beroende på förmån något som anpassar sitt kontrollarbete till. Av den anledningen har myndigheten kartlagt de så kallade kontrollstruktu- rerna för respektive förmån. Kontrollstrukturskartläggningarna beskriver de kontrollmoment som finns avseende de olika förmån- erna, och som på olika sätt leder till att riskerna för felaktiga ut- betalningar minskar. De kartlagda kontrollstrukturerna utgör också grund för risk- analyserna för felaktiga utbetalningar. Exempel från andra myndigheters arbetssätt och värderar således de risker som kvarstår, det vill säga: de risker som finns trots de kontroller som finns. Efter att riskanalyserna är gjorda utarbetas en åtgärdsplan. Riskanalyserna, behovet av juste- ringar i kontrollnivåer samt planerade åtgärder sammanfattas i en Riskrapport – Felaktiga utbetalningar. Riskrapporten föredras och beslutas av generaldirektören. En enhet på har det nationella ansvaret för att driva, utveckla och samordna myndighetens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar av socialförsäkringen. I ansvaret ingår att samordna arbetet med att kontrollstrukturs- kartläggningar, riskanalyser avseende felaktiga utbetalningar och de olika kontroller som ska göras . Enheten ansvarar likaså för den strategiska styrningen av den operativa kontrollutrednings- verksamheten och för att nationellt analysera resultat av genom- förda kontroller. Den kartlagda kontrollstruktur samt identifierade risker och åt- gärder förvaltas/ägs däremot av respektive kundansvarig på huvud- kontoret, alternativt av den del av organisationen som ansvarar för handläggningen av förmånen. har arbetat med att ut- veckla möjligheterna att, utifrån riskanalyser som grund, göra rik- tade kontroller i syfte upptäcka felaktiga utbetalningar. De riktade kontrollerna är kontroller vars syfte är, förutom att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar, att inhämta kunskap om före- komsten av medvetna fel. Kontrollerna inriktas mot de områden där risken för ett med- vetet utnyttjade av socialförsäkringen bedömts som stora och där omfattningen av felaktiga utbetalningar bedömts som höga. En del kontroller sker i syfte att undersöka en hypotes om att det före- kommer vissa felaktigheter. Kontrollerna utförs inom en begränsad tid och av ett begränsat antal ärenden. De riktade kontrollerna genomförs med olika metoder, ofta genom riktade urval utifrån vissa förutbestämda hypoteser (med Exempel från andra myndigheters arbetssätt utgångspunkt i riskanalysen för felaktiga utbetalningar). I vilken omfattning kontrollerna genomförs och vilka förmåner det handlar om varierar . arbetar förnärvarande med att utveckla så kallade smarta kontrollsystem. Smarta kontrollsystem bidrar till att myndigheten kan arbeta med rätt kunder/ärenden på rätt sätt genom att göra kontroller i rätt ärenden och därmed minska de felaktiga utbetalningarna och systematiskt utnyttjande av socialför- säkringen. I smarta kontrollsystem används myndighetens information smartare och mer systematiskt för att förebygga och upptäcka fel och att stödja handläggningen. En stor del i arbetet är att utveckla analytiska modeller och urvalsprofiler. Dessa varierar i komplexitet och väger på olika sätt samman indikatorer som bygger på elektro- niskt lagrad information som finns tillgänglig i myndighetens in- terna system. Målsättningen är att indikatorerna vägs samman så att exempelvis ärenden med hög risk kan särskiljas från ärenden med låg risk. En viktig parameter, i arbetet med att identifiera och åtgärda fel- aktiga utbetalningar, är de resurser som avsatt för att arbeta med kontrollutredningar. hade cirka 150 medarbetare (kontrollutredare) som arbetade med att handlägga kontrollutredningar. Kontrollutredarna är spridda över landet men tillhör organisatoriskt elva stycken enheter. Utre- darna arbetar i varierande omfattning med de riktade kontroller som beslutats ska genomföras för året. Resterande tid går till att utreda olika former av impulser om misstanke om brott, exempel- vis från förmånshandläggare, andra myndigheter eller från allmän- heten. avslutade kontrollutredarna 19 503 utredningar och upprättade 1 219 polisanmälningar. Sammantaget upptäckte kon- trollutredarna felaktiga utbetalningar till ett belopp av . Myndigheten bedömde att det belopp som kunde ha betalats ut felaktigt, om inte felet upptäckts, uppgick till 724 miljo- ner kronor. Exempel från andra myndigheters arbetssätt Ett exempel på hur arbetat med riktade kon- troller är de kontroller som skett av assistansersättningen. Försäk- ringskassan betalar här indirekt ut stöd till verksamheter som leve- rerar personlig assistans inom ramen för lagen (1993:389) om assi- stansersättning (). Själva assistansersättningen utgår visserli- gen till individen/brukaren, men används för att ersätta en anord- nare av assistans (köp av tjänst).2 Assistansersättningen får använ- das till köp av personlig assistans genom kommunen, brukarkoope- rativ alternativt privat företag eller för att själv avlöna de personliga assistenter som anlitas till hjälp i den dagliga livsföringen. , efter att det uppdagats ett antal assistansbedräge- rier i , påbörjade ett utvecklingsarbete där man systematiskt gjorde mönstersökningar och fördjupade riskanalyser på området. Det mer systematiska arbetet ledde till ett antal kontrollåtgärder där felaktiga utbetalningar av assistansersätt- ning kunde konstateras, samt till att ytterligare indikatorer, för ännu mer träffsäkra kontroller, kunde tas fram. Eftersom ärendena bedömdes vara stora och komplexa och att andra myndigheters hjälp i stor omfattning behövdes för utred- ningen inleddes samverkan med de regionala underrättelsecentren (RUC). inleddes sedan, inom ramen för RUC, en nationell kontrollsatsning för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar av assistansersättning. intensifierades samverkansarbetet och polisen på- började flera förundersökningar. arbetade totalt 40 sär- skilt utsedda kontrollutredare enbart med kontroll av assistans- ersättning och det upptäcktes flera fall där assistansersättning betalats ut felaktigt. En del med organiserade upplägg, där flera aktörer var inblandade. Vanligt förekommande var att den assi- stansberättigade, assistansanordnare eller de personliga assisten- terna medvetet lämnat felaktiga uppgifter. gjorde sammanlagt 42 polisanmäl- ningar avseende felaktiga utbetalningar av assistansersättning, ställde återkrav eller begärde skadestånd på sammanlagt . Myndigheten förhindrade sammanlagt i fram- 2 arbete med att besluta och betala ut assistansersättning delas med kommunerna. Vem som har ansvaret beror på antalet assistansersättningstimmar som brukaren ansöker om. Hjälp med grundläggande behov måste uppgå för att få ersättning från . Om behovet är mindre är det kommunen som ska tillgodose behovet av hjälp. Exempel från andra myndigheters arbetssätt tida felaktiga utbetalningar. Besparingsbeloppet ökade med nästan jämfört med . Företrädare för kontrollarbetet vid har till utredningen framhållit att en av framgångsfaktorerna i arbetet med att hindra felaktiga utbetalningar av assistansersättning varit det samverkansarbete som bedrivits. För att nå resultat krävs också en målmedveten satsning från alla samverkande parter. Man lyfter också fram att denna typ av utredningar är tidskrävande och erford- rar engagemang från samtliga inblandade parter – varför ett uttalat ledningsstöd är viktigt. 12Samlad bedömning – risker för felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 12.1Förändrade förutsättningar för Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingarnas uppdrag breddades i samband med uppdraget att genom upphandling anlita så kallade kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. Kom- pletterande arbetsförmedlingstjänster skulle upphandlas på en kom- mersiell marknad. Detta uppdrag tillkom något innan den samlade myndigheten etablerades. Antalet aktörer har ökat från 2008 till 1 2013. Arbetsförmedlingens uppdrag har dessutom breddats som en följd av den så kallade etablerings- reformen och överföringen av personer från sjukförsäkringssystemet till Arbetsförmedlingen. I rapporten för myndigheten fram dessa reformer som en bakgrund till ökningen av nya arbetslösa med svag ställning1 på arbetsmarkna- den. Utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken anses vara histo- riskt mycket stora och förväntas bli ännu större . Arbetsförmedlingen skriver i rapporten även att I utgångsläget finns det ungefär en kvarts miljon inskrivna arbetslösa i grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. De nämnda grupperna utgjorde av de arbetslösa .