sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — När det gällde Försvarsmaktens åtgärder med att ta fram infor- mations- och stödmaterial som GSS/T ska kunna använda när de informerar arbetsgivare och anhöriga om sin arbetsskyldighet i Försvarsmakten framkom att åtgärder vidtagits i form av rundresor i landet i informationssyfte där deltagare från Försvarsmakten träffade HR-personal, rekryterare och chefer till GSS/T-personal samt att publikationer med information om anställda vid maktens rättigheter och skyldigheter hade tagits fram. Vidare finns information till anhöriga i samband med utlandstjänstgöring utlagt på Försvarsmaktens hemsida. Trycksaker har tagits fram och en sådan som specifikt är riktad mot arbetsgivare var vid rappor- teringstillfället under framtagande där fördelarna med att ha per- sonal som arbetat som soldat hos Försvarsmakten beskrivs. Regeringens syn på civilt meritvärde och karriärväxling I propositionen framhöll regeringen att Försvarsmakten bör över- väga att inrätta en centralt placerad funktion för meritbedömning och certifiering av erfarenheter och utbildning. Syftet med en civil meritvärdering är att tillförsäkra att erfarenheter och utbildning som den enskilde fått under anställningen i Försvarsmakten be- döms och värderas på ett likvärdigt sätt så att de ger ett verkligt meritvärde efter avslutad anställning. Det civila meritvärdet bör utvecklas i samverkan med övriga aktörer på den civila arbetsmark- naden och med utbildningsväsendet. Regeringen pekade i detta sammanhang på att ett tydligt och uttalat civilt mervärde kommer att öka Försvarsmaktens attraktionskraft. Det är vidare av stor betydelse för att personalförsörjningsreformen och anställnings- formen tidsbegränsat anställda ska få acceptans i samhället. En förbättring av det civila meritvärdet av tjänstgöringen i Försvarsmakten bör enligt regeringen utgå från två förhållanden. Det ena är att Försvarsmaktens anseende som kvalificerad och attraktiv arbetsgivare är av stor betydelse. Det bör vara en merit redan i sig att ha blivit uttagen till och ha tjänstgjort i För- svarsmakten. Att Försvarsmakten uppfattas som en attraktiv arbets- givare med kvalificerad personal kommer att vara av stor betydelse för myndighetens möjlighet att attrahera rätt kompetens. Det andra är att de erfarenheter som den enskilde fått och de utbildningar som hon eller han har genomgått ska vara meriterande. För att detta ska vara möjligt krävs att utbildningarna m.m. översätts till intyg eller certifikat som är användbara på den civila arbetsmark- naden. Försvarsmaktens förmåga att bedöma erfarenhet och utbild- ning till att vara användbara även på den civila arbetsmarknaden är viktig för att myndigheten ska vara en attraktiv arbetsgivare. De kontinuerligt tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen (GSS/K) kommer att anställas som längst med möjlighet att förnya anställningen till som längst sammanlagt . Denna grupp kommer, då det är en tidsbegränsad anställning, att ha ett annat förhållningssätt till sin anställning än den tills- vidareanställda personalen. Mot denna bakgrund bör GSS/K ha möjlighet att i samverkan med Försvarsmakten upprätta en indi- viduell karriärväxlingsplan. En sådan karriärväxlingsplan bör upprättas tidigt under anställningen i Försvarsmakten, helst under det första anställningsåret. Vidare bör Försvarsmakten i slutet på anställ- ningen också ge arbetstagaren möjlighet att komplettera eller påbörja studier eller utbildningar, att göra praktik hos en civil arbetsgivare eller andra insatser för att stärka möjligheten till en lyckad karriär- växling. Karriärväxlingsplanen bör redovisa insatser i slutet på anställningen vilka ska ha till syfte att förbereda den enskilde för en civil karriär. Regeringen ansåg att de närmare formerna för Försvars- maktens skyldigheter och för karriärväxlingens utformning bör be- handlas och beslutas av Försvarsmakten tillsammans med arbets- marknadens parter. Försvarsmakten bör därför överväga att ta upp denna fråga med parterna på det statliga avtalsområdet. I och med det nya personalförsörjningssystemet kommer en kvalitetshöjning att ske av personalkategorin GSS. Med en genom- snittlig tjänstgöringstid , jämfört med värnpliktens , och med erfarenhet av en till två inter- nationella militära insatser kommer denna personalkategori således att vara mycket viktig i Försvarsmakten. Enligt regeringen är det angeläget att de som kan och vill utvecklas i rollen som GSS får möjlighet att göra det. De som bedöms lämpliga, efter avslutad tjänstgöring på soldatnivån, bör erbjudas utbildning till specialist- officer. Försvarsmaktens åtgärder för att säkerställa att den tids- begränsat anställda personalen erbjuds karriär- och utvecklings- möjligheter bör alltså enligt regeringen avse såväl utveckling inom anställningen som GSS som utveckling för personal som efter av- slutad anställning som GSS vill fortsätta att arbeta inom Försvars- makten. Försvarsmaktens överväganden och åtgärder beträffande frågor kring civilt meritvärde och karriärväxling Försvarsmakten redovisade att myndigheten inte vidtagit de åtgärder som regeringen föreslagit när det gällde att inrätta en centralt placerad funktion i Försvarsmakten för merit- bedömning och certifiering av erfarenheter och utbildning. I stället redovisade Försvarsmakten att denna uppgift skulle komma att åläggas Försvarsmaktens utbildningsenhet (FMUE), som lyder under (MHS-K). Försvarsmakten framhöll vidare att den nyetablerade funktionen för arbetsgivarrelationer i samarbete med FMUE kommer att ha viktiga och framträdande roller när det gäller vidmakthållande och utvecklande av meritvärdet och att detta systematiseras och blir en självklar del av Försvarsmaktens utveckling och planering. Försvars- makten hade emellertid vid redovisningstillfället inte inlett några konkreta samarbeten med andra aktörer på den civila arbetsmark- naden och med utbildningsväsendet för att utveckla det civila meritvärdet. Uppgiften att upprätta individuella karriärväxlingsplaner har genomförts inom ramen för projekt utvecklingsplan för kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) som införs vid samtliga förband . kommer livs- och karriärutvecklare (LoK) att ges erforderlig ut- bildning. När det gäller frågan om gruppbefäls, soldaters och sjömäns (GSS) möjligheter till utveckling inom yrket redovisade Försvars- makten att detta till huvuddelen hanteras inom det s.k. OR- projektet som bedrivs under ledning av (MHS-H). Yrkesutvecklingssystemet för GSS skulle enligt Försvars- makten vara klart . Möjligheten för GSS/K som är lämpliga och som vill fortsätta arbeta inom Försvarsmakten att utbilda sig till specialistofficerare möjliggjordes genom att Försvarsmakten fattade ett beslut om en anpassad specialistofficersutbildning13. De GSS som är lämpliga och som har varit anställda erbjuds numera att utbilda sig till specialistofficer genom att studera med lön. Regeringens uttalanden om de ekonomiska konsekvenserna för de civila arbetsgivarna Samtliga civila arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden som har personal anställd som också har en anställning i Försvarsmakten berörs av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Regeringen framhöll i propositionen att i synnerhet kommer de civila arbets- givare som har anställd personal som är tjänstgörande i För- svarsmakten att påverkas. Företagens administration kan komma att öka något när det gäller tjänstledigheter och rekrytering av eventuella vikarier. Vidare framhöll regeringen att det finns en viss risk för att den civila arbetsgivaren drabbas av rehabiliteringsansvar för skador som visar sig när arbetstagaren är i tjänst hos den civila arbetsgivaren men som härrör från tjänstgöringen i Försvars- makten. Eventuella kostnader för sådan rehabilitering är emellertid svåra att beräkna. 13 Villkor och förmåner under anpassad specialistofficersutbildning, 19 100:69168. Regeringen om tjänstgörande gruppbefäls, soldaters och sjömäns rätt till pensionsförmåner och arbetslöshetsförsäkring Alla arbetstagare omfattas av den allmänna pensionen. På den svenska arbetsmarknaden finns därutöver särskilda pensionssystem. Alla som anställs i Försvarsmakten omfattas automatiskt av statens pensionsavtal PA 03. Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning bedömde att Försvarsmakten i det nya personalförsörjnings- systemet kommer att ha ett stort antal yngre anställda gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS) men att dessa, på grund av PA 03:s konstruktion, inte omfattas av pensionsförmånerna i PA 03. Ut- redningen framhöll att det mot denna bakgrund kan finnas anled- ning att överväga om just denna grupp arbetstagare ska omfattas av någon ytterligare rätt till pensionsintjänande, t.ex. att också en avgiftsbestämd och förmånsbestämd pension tjänas in redan från det första anställningsavtalet med oavsett ålder. Mot bakgrund av dessa bedömningar konstaterade regeringen i propositionen att det är parterna på det statliga avtalsområdet som har att hantera frågeställningarna kring PA 03. Regeringen framhöll vidare att attraktiviteten för anställningar som GSS kan påverkas av hur pensionsförmånerna ser ut. Regeringen poängterade att det är en utgångspunkt att den nya gruppen arbetstagare i Försvarsmakten, dvs. de tidsbegränsat an- ställda gruppbefälen, soldaterna och sjömännen, så långt det är möjligt ska passa in i systemet på den svenska arbetsmarknaden. Målsättningen ska vara att denna grupp arbetstagare ska ha en så trygg anställning som möjligt trots anställningsformen som tids- begränsat anställd. uppmärksammades att denna grupp arbetstagare kommer att ha särskilda villkor och förutsättningar. Enligt Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörj- ning (SOU 2010:86) kan anställningarna som tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) komma att påverka rätten till arbetslöshetsersättning. Utredningen redovisade i sitt betänk- ande bestämmelserna om bisyssla i lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring och förutsättningarna för att inkomster från bi- syssla inte ska påverka dagpenningen vid arbetslöshetsersättning. Utredningen redovisade även de särskilda förhållanden som råder för deltidsbrandmän och framhöll att förhållandena för dessa på vissa sätt påminner om förhållandena för tjänstgörande arbets- tagare i Försvarsmakten. Utredningen ansåg att frågan om GSS/T kommer att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen bör utredas närmare. Med anledning av utredningens ställningstaganden gjorde även regeringen bedömningen att en anställning som GSS/T kan komma att påverka rätten till arbetslöshetsersättning men gjorde inte någon närmare analys av hur bestämmelserna i lagen om arbetslöshets- försäkring om bisyssla och förhållandena för deltidsbrandmän skulle komma att tillämpas för den nu aktuella gruppen av tjänst- görande inom Försvarsmakten. 3.2.4En översyn av systemet för rekrytering av militär personal på frivillig grund fick () i uppdrag att kartlägga och beskriva införandet av Försvarsmaktens system för rekrytering av militär personal på frivillig grund, ana- lysera systemet utifrån tidigare forskning och myndigheternas erfarenheter samt bedöma eventuella möjligheter till vidareutveck- ling eller behov av fortsatt utredning eller analys (Fö2013/50MFI, nr 1). FOI redovisade uppdraget . I detta avsnitt ges en översiktlig redovisning av FOI:s slutsatser. För mer ingående information hänvisas till FOI:s studie Systemet för rekrytering av militär personal på frivillig grund. Studien, som var avgränsad till att endast undersöka den del av systemet som utgörs av urvalsprocessen från det att en person an- mäler sitt intresse för tjänstgöring, till dess att grundläggande mili- tärutbildning (GMU) har genomförts, kom i huvudsak till följande slutsatser. Nuvarande urvalsprocess har svagheter och brister vilka är bi- dragande orsaker till oavsiktligt och därmed onödigt bortfall i urvalsprocessen. Vidare bedömde FOI att Försvarsmaktens yrkes- vägledande funktion behövde stöttas ytterligare. enligt FOI att göra en fördjupad studie av yrkesvägledningen, även inkluderande de faser som föregår respektive följer på urvals- processen. Områden inom urvalsprocessen som FOI framhöll ha potential för utveckling var bl.a. områdena forskning och analys, träning under GMU och kravanalyser. Att säkerställa en process för en effektiv koordinering av informationsflödet i urvals- och rekryteringsprocessen mellan inblandade aktörer var ett annat vik- tigt område som uppmärksammades av FOI. FOI framhöll vidare att de närmaste årens demografiska utveckling är den externa faktor som utgör den främsta utmaningen för att nå uppsatta mål för utbildningsbehov men att det är svårt att dra slutsatser om vilka effekter detta får på rekryteringen då förmågan att hantera denna utmaning i hög grad är beroende av utfallet av de kommande förändringarna av urvalsprocessen. FOI föreslog att de demografiska faktorernas effekter på rekryteringen följs upp på lämpligt sätt. 3.2.5Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid Försvarsberedningen har i uppgift att följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till riks- dagen i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. I Försvarsberedningen ingår förutom representanter från riksdagspartierna sakkunniga från och myndigheter. Försvarsberedningen leds från Försvars- departementet där det även finns ett sekretariat som stödjer utred- ningsarbetet. Det beslutades att en Försvarsberedning skulle inrättas med uppgift att vara ett fortsatt samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Regeringen bemyndigade chefen för att efter hand lämna närmare anvisningar för Försvarsberedningens arbete. beslutade chefen för att Försvarsberedningens fortsatta arbete skulle bestå av att analysera viktigare förändringar i den internationella utvecklingen såväl globalt som för relevanta regioner. Försvarsberedningen fick i upp- drag att redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utveck- lingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. överlämnade Försvarsberedningen rapporten i en globaliserad värld (Ds 2013:33) till försvarsministern. I denna analyserade Försvarsberedningen viktigare förändringar i den internationella utvecklingen såväl globalt som för relevanta regioner. Försvarsberedningen redovisade också sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konse- kvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. fick Försvarsberedningen i uppdrag att göra en försvarspolitisk rapport att med utgångspunkt från Försvarsbered- ningens ovan nämnda säkerhetspolitiska rapport, analysera det svenska försvaret och lämna förslag för perioden . Förslagen skulle fullfölja den inriktning för försvaret som lades fast av , vilket bl.a. inkluderar en insatsorganisation med gripbara förband, tillgängliga utan föregående åter- tagning, utformade, resurssatta och övade för sina uppgifter. För- slagen skulle även beakta förmågeutvecklingen i omvärlden och eventuella konsekvenser för insatsorganisationen samt förhålla sig till utvecklingen av de samarbeten som deltar i. Vidare skulle behov av justeringar inom personalförsörjningssystemet övervägas. Analyser och förslag till inriktning skulle lämnas för det civila försvaret och bedömningar av Försvarsmaktens behov av stöd från civila verksamheter, vid höjd beredskap och krig, skulle inklu- deras. Med utgångspunkt i ansvarsprincipen och i enlighet med de principer som lades fast i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) skulle dessutom Försvarsberedningen göra en analys av Försvarsmaktens förmåga att stödja samhället vid allvar- liga olyckor och fredstida krissituationer. Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20). Ett särskilt avsnitt i rapporten ägnas åt Försvarsberedningens syn på utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning. I detta avsnitt framhöll Försvarsberedningen bl.a. att en personalförsörj- ning som vilar på frivillighet tar tid att implementera och att det tar innan en sådan reform är helt genomförd. Försvars- beredningen identifierade ett antal justeringar som de ansåg bör övervägas inom personalförsörjningssystemet för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden. Några av försvarsbered- ningens ställningstaganden redovisas nedan. Försvarsberedningen ansåg att det finns såväl operativa, utbild- ningsrationella, rekryteringsmässiga som ekonomiska skäl att se över den nuvarande utformningen av den militära grundutbild- ningen och den efterföljande befattningsutbildningen för grupp- befäl, soldater och sjömän (GSS). Dagens grundläggande militära utbildning (GMU) möjliggör inte för rekryten att tillgodogöra sig tillräcklig kunskap och färdig- het för att kunna bemanna en krigsbefattning i ett krigsförband utan för att kunna göra det krävs ytterligare sex månaders utbild- ning, nämligen den utbildning som kallas för befattnings- utbildningen. Enligt dagens system är personer som genomgår befattningsutbildningen anställda av Försvarsmakten. Det sätt på vilket befattningsutbildningen är organiserad redu- cerar enligt Försvarsberedningen det effektiva utbildningsuttaget jämfört med GMU, något som i huvudsak kan förklaras av de begränsningar i flexibilitet som arbetstidsregleringen medför. I och med detta kan endast begrän- sade utbildningsmål uppnås efter genomförd befattningsutbildning, vilket får negativa konsekvenser för den operativa förmågan i kon- traktsförbanden. Försvarsberedningen ansåg därför att GSS, precis som officerare, bör anställas först efter genomförd godkänd utbild- ning som gör rekryten anställningsbar på en befattning i ett krigs- förband. Försvarsberedningen föreslog mot denna bakgrund att anställ- ning i Försvarsmakten som GSS ska ske först efter det att rekryten har genomgått dagens GMU och befattningsutbildning och att denna sammanslagna utbildning ska kallas för grundutbildning. Principerna för de förmåner som gäller under dagens GMU ska gälla under hela den nya grundutbildningen. Grundutbildningen kan totalt omfatta beroende på befattnings- inriktning. All grundutbildning ska, precis som , inledas med en grundläggande militär utbildning. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna bör kunna lokal- rekrytera till en egen grundutbildning för bemanning av hemvärns- förbanden. Denna hemvärnsgrundutbildning ska liksom motsvarande utbildning omfatta beroende på befatt- ningsinriktning. Försvarsberedningen bedömde att förslaget med en samman- hållen grundutbildning blir mer kostnadseffektiv jämfört med dagens utbildningssystem för GSS och att det markant skulle höja den operativa förmågan i krigsförbanden. Engångsersättning efter kontraktsskrivning med Försvarsberedningen framhöll att det bör uppmuntras och säker- ställas att gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS) fullföljer kontrak- terad tjänstgöringstid. Att GSS i stor utsträckning uppfyller sina kontrakt är en avgörande faktor för att krigsförbanden långsiktigt ska kunna upprätthålla ställda tillgänglighets- beredskaps- och krigsduglighetskrav. Incitamentsstrukturen för att fullfölja utbild- ningen och den tjänstgöring som följer av kontraktet ska enligt Försvarsberedningen utvecklas. Efter fullföljd grundutbildning och kontraktsskrivning skulle t.ex. en engångsersättning kunna utbetalas. Regelbundna repetitionsövningar för GSS/T Försvarsberedningen framhöll i rapporten vikten av att tjänst- görande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T), efter genomförd grundutbildning, regelbundet deltar i repetitionsutbildning. Dessa repetitionsutbildningar ska utgöras av krigsförbandsövningar och relevant utbildning som är kopplad till respektive befattning. Att sådana här repetitionsutbildningar kontinuerligt kan genomföras i tillräcklig omfattning är en förutsättning för att få välutbildade GSS/T och för att målet med tillgängliga och användbara krigs- förband ska kunna uppnås. Försvarsberedningen ansåg mot denna bakgrund att repetitions- utbildningstiden ska utökas och att dessa tider så långt det är möjligt ska anpassas efter förutsättningarna att vara tjänstledig från ordinarie arbetsgivare. Vidare framhöll Försvarsberedningen att det ska vara en skyldighet för den tjänstgörande personalen att tjänstgöra den repetitionstid som stipuleras av anställningskontrak- tet. Det senare kommer att skapa en tydlighet mellan den enskilde och ordinarie arbetsgivare. Direktutbildning av fler GSS/T För att säkerställa att kontraktsförbanden fullt ut kan bemannas och att ställda krav på krigsförbandens duglighet, tillgänglighet och beredskap kan uppnås under den kommande försvarsinriktnings- perioden ansåg Försvarsberedningen att det bör direktutbildas fler tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) än vad Försvarsmakten planerat. Detta skulle påskynda upp- fyllnaden av krigsförbanden. Inriktningen ska vara att krigsförbanden är personellt uppfyllda med frivillig personal under nästa inriktningsperiod. En ökning av antalet GSS/K Försvarsberedningen föreslog att antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) ska ökas med 500–1 000 personer jämfört med nuvarande planering. Antalet tjänst- görande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) ska minskas i motsvarande omfattning. Med denna ordning påskyndas uppfyll- naden av krigsförbanden med frivillig personal vilket ökar utrym- met för förmågehöjande verksamhet, främst utbildning och övning relaterat till krigsuppgiften. Krigsförbandens tillgänglighet i freds- tid ökar, liksom Försvarsmaktens sammantagna operativa förmåga. Hemvärnets uppgifter i fredstid För att lösa Försvarsmaktens uppgifter krävs att det finns förband tillgängliga i fredstid. Samtliga stående förband samt kontrakts- och hemvärnsförband ska därför också ha krav på tillgänglighet i fredstid, utan stöd av ett beslut om höjd beredskap enligt 3 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Tillgängligheten i fredstid kan varieras beroende på det aktuella säkerhetspolitiska I första hand ska stående förband användas för uppgifter i fredstid medan kontraktsförband och hemvärnsförband i fredstid ska kunna aktiveras för att lösa uppgifter. De enskilda krigsför- bandens tillgänglighet ska i fredstid variera över tiden och i så stor utsträckning som möjligt ska det finnas en förutsägbarhet i plane- ringen. Försvarsberedningen ansåg att hemvärnsförbanden ska kunna verka med huvuddelen samt med mindre delar efter ett beslut om höjd beredskap. Efter beslut av regeringen eller Försvarsmakten ska hemvärns- förbanden även i fredstid snabbt kunna lösa ålagda uppgifter inklu- sive stöd till samhället vid en kris. Hemvärnsförbanden ska med delar kunna vara tillgängliga även utan särskilt beslut om aktivering, t.ex. för vissa bevakningsuppgifter eller stöd till samhället. Hem- värnsförbanden ska ha hög beredskap i händelse av beslut om höjd beredskap. Skolbetygskraven för antagning till Försvarsmakten bör ses över Försvarsberedningen ansåg att Försvarsmakten bör göra en översyn av vilka skolbetygskrav som är relevanta för respektive befattning i krigsförbanden. Gruppbefäl, soldater och sjömän ska kunna komplet- tera eventuella bristande gymnasiebetyg under sin tjänstgöring hos Försvarsmakten. De frivilliga försvarsorganisationernas framtida roll Försvarsberedningen konstaterade att de frivilliga försvarsorganisa- tionerna har flera viktiga uppgifter och underströk särskilt betydel- sen av deras ungdomsverksamhet. De frivilliga försvarsorganisa- tionerna har en bred kunskap och kompetens, engagemang och förmåga att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till det militära och civila försvaret. En stor uppgift för dessa organisationer är folk- förankringen av försvaret. Försvarsberedningen ansåg att det är av vikt att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till försvaret och samhällets krisberedskap.