sou · H2B352 · 2014-07-03 00:00:00 — innebära att konverteringskursen är lägre för efterställda skulder än för övriga skulder. 22 § De beslut som resolutionsmyndigheten fattar enligt 16–21 §§ är bindande för företaget under resolution och för berörda ägare och borgenärer. En borgenär förlorar dock inte sin rätt mot en borgensman eller andra som förutom gäldenären svarar för fordringen. En av resolutionsmyndigheten beslutad kapitalökning är fast- ställd när den har registrerats i aktiebolagsregistret, förenings- registret eller bankregistret. 23 § Om skuldnedskrivningsverktyget används för att konvertera skulder i sådan omfattning att det leder till ett förvärv som kräver tillstånd enligt 14 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 24 kap. 1 § lagen (2007:528) om värde- pappersmarknaden ska handlägga ett sådant tillståndsärende skyndsamt. 24 § Om en konvertering av skulder leder till ett förvärv som kräver tillstånd för bank- och finansieringsrörelse eller värdepappersrörelse ska handlägga ett sådant tillståndsärende skyndsamt. Första stycket ska tillämpas på motsvarande sätt om en konvertering innebär att tillstånd krävs enligt 7 kap. 12 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 7 kap. 13 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 25 § För att genomföra en nedskrivning eller konvertering får resolutionsmyndigheten 1. besluta om ändring av alla relevanta register, 2. förelägga ett företag under resolution att det ska ansöka om att uppta aktier, andra äganderättsinstrument eller skuldinstrument till handel på en reglerad marknad. För skuldinstrument som före en nedskrivning har varit upp- tagna till handel på en reglerad marknad gäller inte kravet på utfärdande av prospekt enligt 2 kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument vid en ansökan om upptagande till handel. Undantag från nedskrivning eller konvertering 26 § får helt eller delvis undanta kvali- ficerade skulder från nedskrivning eller konvertering, om 1.det inte är möjligt att skriva ned eller konvertera den kvali- ficerade skulden inom rimlig tid, 2.undantaget är nödvändigt och proportionellt för att företaget under resolution eller någon som har övertagit verksamheten från företaget ska kunna upprätthålla kritisk verksamhet eller affärs- verksamhet som är viktig för företagets intjäning eller lönsamhet, 3.undantaget är nödvändigt och proportionellt för att undvika omfattande spridning av negativa effekter som leder till en allvarlig störning i det finansiella systemet, eller 4.nedskrivningen eller konverteringen skulle leda till värde- förstörelse, som innebär att förlusterna för andra borgenärer blir högre än om skulderna undantas. 27 § Inför ett beslut om undantag för kvalificerade skulder enligt 26 § ska resolutionsmyndigheten beakta 1.principen att förluster i första hand ska drabba ägare och där- efter borgenärerna i företaget under resolution i prioritetsordning, 2.vilken förlustabsorberingskapacitet som företaget under resolution har kvar, om skulderna undantas, och 3.behovet av att behålla tillräckliga resurser för finansiering av resolution. 28 § får besluta att skulder som inte undantagits från nedskrivning eller konvertering, ska skrivas ned eller konverteras för att täcka de förluster som skulle ha burits av de undantagna skulderna. Det får dock inte innebära att det eko- nomiska utfallet för borgenärerna blir sämre än vad det hade blivit vid konkurs eller likvidation. Bidrag från resolutionsreserven och alternativa finansieringskällor 29 § Om resolutionsmyndigheten beslutar att undanta kvalificerade skulder, får den använda medel från resolutionsreserven eller alternativa finansieringskällor enligt vad som anges i 28 kap. 1 och 7 §§, om det behövs för att absorbera förluster i eller ge kapital- tillskott till företaget. Det får dock bara göras om innehavare av aktier eller andra äganderättsinstrument, innehavare av relevanta kapitalinstrument eller kvalificerade skulder, genom nedskrivning, konvertering eller på annat sätt har absorberat förluster i eller bidragit till kapitaliseringen av företaget med ett belopp som minst motsvarar av totala skulder och eget kapital i företaget under resolution baserat på värderingen enligt 7 kap. 1 §, eller av det berörda företagets riskvägda tillgångar, baserat på värderingen enligt 7 kap. 1 §. Alternativet i första stycket 2 får bara användas, om 1.resolutionsreserven har tillgång till ett belopp som anskaffats genom förhandsbidrag enligt 28 kap. 15 och 16 §§ motsvarande av de totala garanterade insättningarna, och 2.det berörda institutets konsoliderade tillgångar är mindre än motsvarande . 30 § De medel som resolutionsmyndigheten skjuter till får inte överstiga något av följande belopp: 1.Det belopp med vilket de undantagna skulderna skulle ha skrivits ned eller konverterats om inte något undantag hade gjorts. 2.Det belopp som framgår av 14 §. 31 § får besluta att resolutionsreserven ska bidra av företagets skulder och eget kapital, baserat på värderingen enligt 7 kap. 1 §. Bidraget får finansieras genom: 1.medel som har tillförts resolutionsreserven genom förhands- bidrag enligt 28 kap. 15 och 16 §§, 2.belopp som får tas ut genom efterhandsbidrag enligt 28 kap. 18 § , och 3.upplåning enligt 28 kap. 7 §, om de belopp som anges i 1 och 2 inte är tillräckliga. 32 § får i undantagsfall besluta om ett bidrag som överstiger av företagets skulder och eget kapital baserat på värderingen enligt 7 kap. 1 §. Ett sådant beslut får fattas bara om alla kvalificerade skulder utom de kvalificerade insättningarna, har skrivits ned eller konverterats helt. Den del av bidraget som överstiger av företagets skulder och eget kapital får finansieras genom 1.medel som har tillförts resolutionsreserven genom förhands- bidrag enligt 28 kap. 15 och 16 §§, och 2.upplåning enligt 28 kap. 7 §. 33 § Innan resolutionsmyndigheten beslutar om att undanta kvalifi- cerade skulder ska den underrätta kommissionen. Om beslutet innebär att bidraget enligt 31 eller 32 § behöver lämnas, får beslutet inte genomföras, om kommissionen från mot- tagandet av en sådan underrättelse förbjuder det eller kräver att det ändras. får komma överens med kom- missionen om en längre tidsfrist än . Detta gäller vid sidan om EUF-fördragets bestämmelser om statligt stöd. 1 § Med de statliga stabiliseringsverktygen avses annat statligt stöd än medel ur resolutionsreserven och som ges av regeringen för att 1. delta i kapitaliseringen av ett företag genom att tillhandahålla medel i utbyte mot kärnprimärkapitalinstrument, övriga primär- kapitalinstrument eller supplementärkapitalinstrument, i enlighet med kraven i tillsynsförordningen (verktyget för kapitalstöd), eller 2. tillfälligt ta över ägandet av ett företag under resolution genom att göra en eller flera överföringar av aktier till staten, eller ett av staten helägt bolag (verktyget för tillfälligt offentligt ägande). 2 § I en mycket exceptionell situation med en systemkris får regeringen besluta att använda de statliga stabiliseringsverktygen för att uppnå resolutionsändamålen, om: 1.Företaget är försatt i resolution. 2.Innehavare av aktier eller andra äganderättsinstrument eller borgenärer genom nedskrivning, konvertering eller på annat sätt bidragit till förlustabsorberingen i, eller kapitaliseringen av, före- taget med ett belopp som minst motsvarar av företagets totala skulder och eget kapital. 3.Stödet är godkänt i förväg och slutgiltigt enligt reglerna om statligt stöd. 4.Regeringen, efter samråd med resolutionsmyndigheten, och , har fastställt att a) användningen av något annat resolutionsverktyg inte skulle vara tillräckligt för att motverka en allvarlig störning i det finansi- ella systemet, b) att andra resolutionsåtgärder inte skulle vara tillräckliga för att skydda det allmännas intresse efter det att företaget beviljats extraordinärt likviditetsstöd från , eller c) när det gäller verktyget för tillfälligt offentligt ägande, att andra resolutionssåtgärder inte skulle vara tillräckliga för att skydda det allmännas intresse efter det att regeringen har använt verktyget för kapitalstöd. 3 § Regeringen ska, i den utsträckning som dess aktieinnehav tillåter det, se till att företaget förvaltas på marknadsmässiga och professionella grunder. 4 § Regeringen ska se till att dess aktieinnehav överförs till den privata sektorn så snart som de marknadsmässiga och finansiella omständigheterna gör det möjligt. 1 § I detta kapitel avses med 1.arrangemang om strukturerad finansiering: avtal eller annat arrangemang som omfattar a) finansiella instrument som ger innehavaren av instrumentet säkerhet i en viss avskild underliggande säkerhetsmassa, eller b) sådana finansiella instrument som används i syfte att säkra tillgångar som ingår i säkerhetsmassan och som är säkrade på ett sätt som motsvarar det som gäller för säkerställda obligationer, 2.arrangemang om säkerheter: avtal eller annat arrangemang som medför panträtt eller annan säkerhetsrätt i sådan egendom som överförs, oavsett om säkerhetsrätten gäller a) i viss egendom, eller b) avser en andel i den överförda förmögenhetsmassan eller bestäms på annat likartat sätt, 3.arrangemang om säkerhetsöverlåtelser: avtal eller annat arrange- mang (inklusive återköpsavtal) enligt vilket en äganderätt till, eller en rätt att förfoga över, en finansiell tillgång överförs, för att säker- ställa eller på annat sätt täcka fullgörandet av vissa förpliktelser på villkor att äganderätten återgår om dessa förpliktelser fullgörs, 4.kvittningsarrangemang: avtal eller annat arrangemang som innebär att två eller flera ömsesidiga fordringar eller förpliktelser som ett företag under resolution och en motpart har kan kvittas mot varandra, 5.nettningsarrangemang: avtal eller annat arrangemang som innebär att ett antal fordringar eller förpliktelser kan omvandlas till en enda nettofordran eller nettoförpliktelse, inklusive slutavräk- ningsklausuler, och 6.partiell överföring: överföring av vissa, men inte alla, till- gångar, rättigheter eller förpliktelser i ett företag under resolution. § Bestämmelserna i 3–7 §§ ska tillämpas när resolutions- 1. beslutar om en partiell överföring enligt 18 kap. 2 §, 19 kap. § eller 20 kap. 3 §, eller 2. utövar de befogenheter som anges i 15 kap. 4 §. Det som sägs i första stycket gäller på motsvarande sätt beträff- ande partiella överföringar som sker från ett broinstitut eller ett tillgångsförvaltningsbolag till en annan mottagare om överföringen sker genom användning av ett resolutionsverktyg. Vad som sägs om företag under resolution i 3–7 §§ ska då avse broinstitut eller tillgångsförvaltningsbolag. Skydd för säkerhetsöverlåtelser, kvittning och nettning 3 § Om resolutionsmyndigheten beslutar om en sådan överföring som avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket, får myndigheten inte överföra tillgångar, rättigheter eller förpliktelser som följer av ett arrangemang som anges i 1 § 3, 4 eller 5 om det innebär att en motpart till företaget under resolution inte får 1.kvitta en fordran som företaget under resolution har på mot- parten, eller en förpliktelse som företaget under resolution ska fullgöra mot motparten, mot en fordran som motparten har på företaget under resolution, eller en förpliktelse som motparten ska fullgöra mot företaget under resolution, 2.omvandla en fordran som motparten har på företaget under resolution, eller en förpliktelse som företaget under resolution ska fullgöra mot motparten, till en nettofordran eller en netto- förpliktelse, eller 3.tillämpa en slutavräkningsklausul. får inte utöva de befogenheter som anges i 15 kap. 4 § beträffande sådana arrangemang som avses i 1 § 3, 4 eller 5 om det innebär att de rättigheter eller förpliktelser som följer av arrangemanget upphävs eller ändras. 4 § Om resolutionsmyndigheten beslutar om en sådan överföring som avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket får den inte beträffande sådana arrangemang som avses i 1 § 2 överföra 1.en tillgång som utgör säkerhet för en viss förpliktelse om inte den förpliktelsen och säkerhetsrätten också överförs, 2.en förpliktelse för vilken säkerhet har ställts om inte säker- hetsrätten också överförs, eller 3. en säkerhetsrätt om inte förpliktelsen för vilken säkerhet har ställts också överförs. får inte utöva de befogenheter som anges i 15 kap. 4 § beträffande ett arrangemang som avses i 1 § 2 om det får till följd att säkerheten upphör. Skydd för strukturerad finansiering 5 § Om resolutionsmyndigheten beslutar om en sådan överföring som avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket ska samtliga tillgångar, rättigheter och förpliktelser som följer av ett arrange- mang som avses i 1 § 1 överföras . får inte utöva de befogenheter som anges i 15 kap. 4 § beträffande ett arrangemang som avses i 1 § 1 om det får till följd att de tillgångar, rättigheter eller förpliktelser som omfattas av arrangemanget påverkas. 6 § Om det är nödvändigt för att säkerställa att de garanterade insättningarna är tillgängliga för insättarna, får resolutionsmyndig- heten utan hinder av bestämmelserna i 3–5 §§, 1.överföra garanterade insättningar som omfattas av ett arrange- mang som avses i 1 § 1–5 utan att överföra andra till- gångar, rättigheter eller förpliktelser som omfattas av samma arrangemang, 2.överföra tillgångar, rättigheter eller förpliktelser som omfattas av ett arrangemang som anges i 1 § 1–5 utan att överföra garanterade insättningar som omfattas av samma arrangemang, och 3.upphäva eller ändra villkor som rör sådana tillgångar, rättig- heter eller förpliktelser. Skydd för anmälda avvecklingssystem 7 § En sådan överföring som avses i 2 § första stycket 1 eller andra stycket, eller utövandet av en sådan befogenhet som anges i 15 kap. 4 §, får endast ske om det inte påverkar användningen av ett anmält avvecklingssystem eller de regler som gäller för sådana system. Ersättning vid sämre ekonomiskt utfall 8 § Om det av en värdering enligt 7 kap. 12 § framgår att det eko- nomiska utfallet för någon ägare, borgenär eller för insättnings- garantisystemet har blivit sämre än vad det hade blivit om företaget i stället hade avvecklats genom konkurs eller likvidation, har en sådan ägare eller borgenär eller insättningsgarantisystemet rätt till ersättning ur resolutionsreserven för mellanskillnaden. Om resolutionsmyndigheten har använt skuldnedskrivnings- verktyget i förening med något annat resolutionsverktyg, har ägare och borgenärer endast rätt till ersättning till följd av resolutions- myndighetens användning av skuldnedskrivningsverktyget. Avslutningen av en resolution När resolutionen är avslutad 1 § När resolutionsmyndigheten bedömer att det inte finns behov av att vidta några ytterligare resolutionsåtgärder, ska den fatta beslut om att resolutionen ska avslutas. När resolutionsmyndigheten har fattat ett sådant beslut är resolutionen avslutad. Avveckling av företaget under resolution 2 § När resolutionsmyndigheten har vidtagit de resolutionsåtgärder som behövs för att uppnå resolutionsändamålen, ska den inom rimlig tid ansöka om att företaget under resolution ska försättas i konkurs eller gå i likvidation. Detta gäller dock inte om syftet med åtgärderna är att företaget ska drivas vidare. En sådan ansökan ska behandlas som en ansökan av gäldenären vid prövningen enligt 2 kap. konkurslagen (1987:672). Återvinning vid efterföljande konkurs 3 § Bestämmelserna om återvinning i 4 kap. konkurslagen (1987:672) är inte tillämpliga på tillgångar, rättigheter eller för- pliktelser som genom en resolutionsåtgärd överförts från ett företag under resolution eller ett broinstitut till någon annan. Fordringar som uppkommit efter beslutet om resolution 4 § Om resolutionsmyndigheten beslutar att en skuld som upp- kommit efter det att ett företag har försatts i resolution, inte ska överföras genom användning av försäljningsverktyget, broinstituts- verktyget eller avskiljandeverktyget, ska skulden betalas tillbaka senast när resolutionsmyndigheten ansöker om att företaget ska försättas i konkurs eller gå i likvidation. rätt till ersättning för sina kostnader 5 § har rätt till skälig ersättning för kost- nader för arbete och utlägg som har uppkommit i samband med användningen av resolutionsverktyg eller de statliga stabiliserings- verktygen. Verkan av vissa beslut fattade av resolutionsmyndigheter i andra länder inom EES 1 § En överföring som har beslutats inom ramen för ett resolutionsförfarande i ett annat land inom EES, har verkan och ska genomföras i även när överföringen avser aktier eller andra äganderättsinstrument, tillgångar, rättigheter eller skulder som finns i eller som lyder under svensk rätt. Talan som avser det utländska beslutet får inte föras i . 2 § Om en resolutionsmyndighet i ett annat land inom EES, utövar nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheter avseende instrument eller skulder som lyder under svensk rätt eller skulder till borgenärer som är hemmahörande i , har det beslutet verkan och ska genomföras här. Talan som avser det utländska beslutet får inte föras i . Erkännande av resolution i tredjeland 1 § Det som sägs i detta kapitel gäller bara om det inte strider mot ett internationellt avtal som ingåtts enligt artikel 93.1 i resolutions- direktivet. 2 § får erkänna ett resolutionsförfarande i tredjeland för ett tredjelandsinstitut eller ett moderföretag i tredjeland som har 1.ett dotterföretag som är ett institut eller en EES-filial i som är väsentlig, eller 2.tillgångar, rättigheter och skulder som finns i eller som lyder under svensk lag. 3 § Om det finns ett europeiskt resolutionskollegium enligt artikel 89 i resolutionsdirektivet, ska resolutionsmyndigheten försöka komma överens med de utländska resolutionsmyndigheterna i kollegiet om att erkänna ett resolutionsförfarande i tredjeland beträffande ett tredjelandsinstitut eller ett moderföretag i tredje- land. En sådan överenskommelse är bindande för resolutionsmyndig- heten och ska verkställas i . 4 § Om resolutionsmyndigheten inte kan komma överens med de utländska myndigheterna i det europeiska resolutionskollegiet eller om det inte finns något sådant resolutionskollegium, ska reso- lutionsmyndigheten självt besluta om ett resolutionsförfarande i tredjeland ska erkännas. ska då beakta intressena i varje land inom EES där ett tredjelandsinstitut eller ett moderföretag i tredje- land verkar. 5 § När resolutionsmyndigheten har erkänt ett resolutions- förfarande i tredjeland får den besluta att verkställa det genom att 1. besluta om resolutionsåtgärder beträffande a.tillgångar som ett tredjelandsinstitut eller ett moderföretag i tredjeland har i eller som lyder under svensk lag, b.rättigheter och skulder som ett tredjelandsinstitut bokfört i EES-filialen i eller som lyder under svensk lag eller fordringar som hänför sig till sådana rättigheter och skulder som kan göras gällande i , 3. vidta eller förelägga någon annan att vidta åtgärder för att till ett tredjelandsinstitut eller ett moderföretag i tredjeland, överföra aktier eller andra äganderättsinstrument som innehas av ett dotter- institut i till tredjelandsinstitutet eller moderföretaget, 4. besluta om en åtgärd i 14 kap. 2, 7, 8, 11 eller 12 §, beträffande en motpart till ett dotterinstitut till ett tredjelandsinstitut eller moderföretag i tredjeland eller beträffande en EES-filial som är väsentlig, när det är nödvändigt för att verkställa ett resolutions- förfarande i tredjeland, eller 5. besluta att en motpart till ett dotterinstitut till ett tredje- landsinstitut eller ett moderföretag i tredjeland eller till en EES- filial i som är väsentlig eller till andra koncernföretag, inte får vidta sådana åtgärder som anges i 14 kap. 11 § första stycket, om grunden för att vidta åtgärden är att resolutionsåtgärder har vid- tagits mot ett tredjelandsinstitut, dess moderföretag eller andra koncernföretag. Det som sägs i första stycket 5 gäller dock bara om dotter- institutet i eller EES-filialen i , fortsätter att fullgöra väsentliga avtalsförpliktelser i förhållande till motparten. 6 § behöver inte godkänna ett resolutions- förfarande i tredjeland eller vidta åtgärder för att verkställa ett sådant förfarande om 1.resolutionsförfarandet skulle ha negativ effekt på den finansi- ella stabiliteten i eller i ett annat land inom EES, 2.det är nödvändigt att vidta separata resolutionsåtgärder mot en EES-filial enligt 9 kap. 11 § för att uppnå ett eller flera reso- lutionsändamål, 3.resolutionsförfarandet innebär att insättare och andra borgenärer som är hemmahörande i EES eller som ska betalas i EES, inte skulle få samma behandling som insättare och andra borgenärer med liknande rättigheter i det land där det utländska resolutionsförfarandet beslutats, 4.erkännandet eller verkställigheten av resolutionsförfarandet skulle få avsevärda budgetkonsekvenser för , eller 5.effekterna av ett sådant erkännande eller en sådan verkställig- het skulle strida mot svensk rätt. Åtgärder för att finansiera resolution 1 § I samband med resolution får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att 1.utfärda garantier avseende tillgångar och skulder för ett före- tag under resolution eller dess dotterföretag, ett broinstitut eller ett tillgångsförvaltningsbolag, 2.låna till ett företag under resolution eller dess dotterföretag, ett broinstitut, eller ett tillgångsförvaltningsbolag, 3.förvärva tillgångar från ett företag under resolution, 4.skjuta till medel till ett broinstitut eller ett tillgångsförvalt- ningsbolag, 5.ersätta ägare eller borgenärer eller insättningsgarantisystemet som till följd av resolutionen har fått ett sämre ekonomiskt utfall än vid konkurs eller likvidation, eller 6.lämna medel som kompensation till ett företag under resolution i syfte att gottgöra den förlust som skulle ha burits av de borgenärer som resolutionsmyndigheten beslutar att undanta från nedskrivning vid tillämpning av skuldnedskrivningsverktyget. Åtgärderna i 1–6 får även beslutas i förhållande till en köpare vid tillämpning av försäljningsverktyget. 2 § För att finansiera de åtgärder som anges i 1 § ska en resolutions- reserv upprättas. Medel ur resolutionsreserven ska även finansiera återbetalning och ränta för sådana lån som upptas enligt 7–10 §§. Begränsning av finansiering av åtgärder 3 § Om en åtgärd innebär att förluster som drabbat företaget under resolution direkt eller indirekt förs över till resolutionsreserven gäller det som anges i 22 kap. 29 §. 4 § Om resolutionsmyndigheten i en koncernresolutionsordning har kommit överens med de utländska resolutionsmyndigheterna om en finansieringsplan, får medel ur resolutionsreserven användas i enlighet med planen för att finansiera sådana åtgärder som avses i 1 § och motsvarande åtgärder som har vidtagits beträffande utländska företag som omfattas av koncernresolutionsordningen. Resolutionsreserven får också användas för att ställa ut garantier för lån som tagits upp av andra finansieringsarrangemang. Kostnader som ska stanna på resolutionsreserven 5 § De kostnader som uppstår med anledning av de utbetalningar som görs enligt 2 och 4 §§ ska stanna på resolutionsreserven. Medel som ska föras till resolutionsreserven 6 § Till resolutionsreserven ska föras: 1.resolutionsavgifter enligt 14 §, 2.tilläggsavgifter 18 §, 3.dröjsmålsränta enligt 24 §, och 4.tillgångar, återbetalningar, ersättning, ränta eller annan kompensation som resolutionsmyndigheten erhåller avseende åtgärder vidtagna enligt denna lag och som finansierats med medel ur resolutionsreserven. ska avräkna sina förvaltningskostnader från de inbetalade resolutionsavgifterna innan de förs till resolutions- reserven. I förvaltningskostnaderna ska inte inräknas sådana kost- nader som resolutionsmyndigheten haft avseende ett resolutions- ärende och som enligt 25 kap. 5 § ska betalas av företaget under resolution.