sou · H2B348 · 2014-06-26 00:00:00 — Det har inte varit möjligt att med säkerhet urskilja vilka arbetsgivare som hör till vilken grupp. I den sökta målgruppen gjordes det ett slumpmässigt urval. Vid databearbetningen har totalresultatet avseende undersökningen över hela arbetsmarknaden viktats baserat på antal företag/arbets- ställen enligt SCB:s register. I det arbetet har arbetsgivare med 1–4 anställda exkluderats. Skälet till att exkludera de minsta arbets- platserna är att det enligt intervjuerna är mycket ovanligt att dessa arbetsgivare begär utdrag ur belastningsregistret. Med syfte att få en tydligare bild av den branschvisa före- komsten av informell registerkontroll beslutades i en andra fas att genomföra kompletterande telefonintervjuer. Undersökningen utökades därför med 450 intervjuer i de branscher där benägen- heten att begära utdrag visat sig var högre och där det slump- mässiga urvalet i föregående studie inte ansågs ge ett tillräckligt underlag för att kunna dra säkra slutsatser. Följande branscher enligt SCB:s register valdes ut: Handel och reparation av motorfordon Kartläggning och andra undersökningar Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster Vård och omsorg/sociala tjänster Enkätfrågorna är fogade till rapporterna som ingår som bilaga 3 och 4 till betänkandet. För att fördjupa utredningsunderlaget avseende hälso- och sjuk- vården samt vård och omsorg har vi också låtit genomföra en webb- baserad enkätundersökning riktad till samtliga 21 landsting/regioner och ett slumpmässigt urval av 100 kommuner. Enkäten har skickats till respektive kommuns eller landstings HR/personalchef. Enkät- undersökningen har genomförts i samråd med Kommuner och Landsting och Markör har anlitats för distribution och sam- manställning av enkätsvaren. Totalt har undersökningen besvarats av 69 kommuner och 14 landsting. Frågorna handlade endast om informell registerkontroll och rörde således inte verksamheter där arbetsgivare enligt särskilda bestämmelser är skyldig eller har en möjlighet att begära utdrag ur belastningsregistret. Enkätfrågorna är fogade till rapporten som ingår som bilaga 5 till betänkandet. Vi har även sett ett behov av att klargöra om det är arbetsgivare som begär att få se belastningsregisterutdrag. Denna frågeställning har med nödvändighet behövt inriktas mot dem som begär belast- ningsregisterutdrag. lät vi därför göra en webb- baserad undersökning av besökare till belast- ningsregister. Med hjälp av en webbenkät undersöktes om register- utdrag begärs inför anställning. Webbundersökningen gjordes på polisens webbplats () och genomfördes med bistånd från och undersökningsföretaget tion AB. Enkäten riktades till de besökare av hemsidan som hade valt länken för beställning av blankett för begäran om enskilt utdrag enligt 9 § första stycket lagen om belastningsregister. Under- sökningen genomfördes till . visades som ett popup-fönster Kartläggning och andra undersökningar och 2 155 besökare valde att delta i undersökningen. Svars- frekvensen var . Enkätfrågorna och det fullständiga resultatet framgår av bilaga 6. Med utgångspunkt från den osäker- het som är förknippad med undersökningsmetoden vill vi under- stryka att resultatet bör tolkas med försiktighet. Osäkerheten handlar bl.a. om att det inte kan säkerställas att webbenkäten ger ett representativt resultat på basis av den grupp som valt att delta i undersökningen. Förutom detta finns det en risk att vissa frågor kan uppfattas på olika sätt av olika individer som deltar i undersök- ningen. Med angivet förbehåll presenteras resultatet nedan. Vidare analyseras frågan med utgångspunkt från bedömning i avsnitt 5.2.2. Under den löpande sammanställningen av allt undersöknings- material har resultatet varit föremål för dialog inom utredningen och med referensgruppen. Sammanställningen har därefter beaktats vid kartläggningens avslutande analys. Insamlingen av data har resulterat i ett omfattande material. Vi har varken funnit det möjligt eller motiverat med en grundlig redo- görelse. För att få en fullständig redovisning av intervjuundersök- ningarna och enkätundersökningen hänvisas därför till Markörs rapporter som finns fogade till detta betänkande som bilaga 3–5. Vid redovisning av resultaten från undersökningarna har vi funnit skäl att komplettera med statistiskt underlag från Rikspolis- styrelsen. Nedan redovisas därför det sammanställda resultatet från de undersökningar som vi presenterat ovan tillsammans med uppgifter och relevant statistik från . Redovisningens tyngdpunkt och utgångspunkt ligger vid de telefonintervjuer som gjorts med arbetsgivare. De frågor som där- vid har ställts har utgått från direktivens frågeställningar, vilket också utgör utgångspunkt för redovisningens disposition. Kartläggning och andra undersökningar I intervjuundersökningen bland arbetsgivare var vår först fråga om arbetsgivaren begär uppgifter från belastningsregistret i samband med rekrytering av ny personal. Av de tillfrågade arbetsgivarna var det som svarade ja på frågan. uppgav att det begärs för all personal som rekryteras och att det begärs för någon eller några. De därpå följande frågorna riktades främst till de arbetsgivare som gör registerkontroll. Arbetsgivare som inte genomför registerkontroll fick dock också svara på ett antal hypotetiskt ställda frågor om registerkontroll. Det bör betonas att vi har ställt frågor både till arbetsgivare som har en författningsreglerad möjlighet eller skyldighet att få information från belastningsregistret och till arbetsgivare som inte har det. I undersökningen av kommuner och landsting ställdes först frågan om kommunen/har en policy för icke författ- ningsreglerad registerkontroll i samband med anställning. Var tionde kommun uppgav sig ha en policy och bland landstingen var motsvarande resultat . Bland dem som hade en policy svarade ungefär hälften att policyn innebar att belastningsregister- utdrag ska begäras inom vissa särskilda verksamheter. Bland de kommuner och landsting som saknade policy angav ungefär var tredje kommun att man vid förfrågan från de kommunala verksam- heterna lämnade rådet att registerutdrag ska begäras för vissa särskilda verksamheter. Enkäten på hemsida vände sig till de besökare som hade valt länken för beställning av fullständigt belast- ningsregisterutdrag. Undersökningen inleddes med en fråga om besökaren var där för att en arbetsgivare hade begärt att få se utdraget. av dem som hade valt att delta i under- sökningen svarade ja på frågan. Denna grupp fick därefter svara på ytterligare åtta frågor. Övriga behövde inte besvara fler frågor. 5.2.2Rikspolisstyrelsens bedömning av andel fullständiga utdrag som lämnas ut på begäran av arbetsgivare Vi har i avsnitt 3.3 redovisat hur antalet levererade utdrag ur belast- ningsregistret har ökat successivt . levererade () 222 940 fullständiga utdrag enligt 9 § första stycket lagen om belastningsregister. var antalet 40 686 utdrag. Kartläggning och andra undersökningar I RPS framställning till om en översyn av den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv i belastningsregistret (se avsnitt 3.2.2) uppskattades att av dem som begärde registerutdrag var arbets- sökande. RPS har till oss framfört uppfattningen att denna andel har ökat. RPS uppskattar att det numera är mellan som är arbetssökande. Denna bedömning har gjorts utifrån att RPS tar emot ett stort antal telefonsamtal från enskilda som har frågor kring de fullständiga belastningsregisterutdragen. Vid dessa samtal framkommer också skälen för att begära utdrag. hade RPS cirka 50 000 samtal med anknytning till dessa registerutdrag. Enligt RPS är det också mycket vanligt att brev och e-post innehåller frågor som är direkt kopplade till att personen behöver utdraget i arbetssyfte. Det kan exempelvis handla om att man undrar hur länge uppgifter finns kvar i belastnings- registret eftersom man är i färd med att ge det till en arbetsgivare, eller att personen begär att uppgifter gallras ur belastningsregistret eftersom det har förhindrat en anställning. 5.2.3Vilka skäl som ligger bakom arbetsgivares önskemål att kontrollera utdrag ur belastningsregistret Frågan om skälen till varför man begär belastningsregisterutdrag ställdes till de arbetsgivare som uppgett att de utan uttryckligt för- fattningsstöd begär att arbetssökanden visar upp utdrag ur belast- ningsregistret. För att få denna fråga förutsattes att den tillfrågade hade svarat att man var en arbetsgivare som inte hade författnings- reglerad rätt till registerkontroll. En klar majoritet () av arbetsgivarna som genomför registerkontroll angav att de har rätt eller skyldighet enligt svensk lag att begära utdrag ur belastnings- registret. Siffran förefaller hög med tanke på att urvalet är slump- mässigt över olika arbetsställen i . Vi har genom de svar som lämnats kunnat se att det har förekommit att respondenter fel- aktigt angett sig ha författningsreglerad rätt till registerkontroll. Undersökningen innehåller därför ett svarsbortfall på frågan om skälen för registerkontroll. Vi har även ställt frågor om registerkontroll till de arbetsgivare som inte begär utdrag ur belastningsregistret. Av undersökningen framgår att av de arbetsgivare som inte begär utdrag ur belastningsregistret inte heller har övervägt att göra Kartläggning och andra undersökningar Resultatet visar att större arbetsgivare i högre utsträckning har övervägt att börja begära utdrag ur belastningsregistret. Vi ställde också frågan om arbetsgivaren ansåg att det fanns behov av att ta del av arbetssökandens uppgifter ur belastningsregistret. av de arbetsgivare som inte begär utdrag ansåg att det fanns ett sådant behov. Denna grupp fick också frågan om vilket som skulle vara det viktigaste skälet till att begära utdrag ur belastnings- registret. Det viktigaste skälet uppgavs vara att skydda arbets- givarens ekonomiska intressen, följt av att skydda förtroendet för företaget och dess varumärke. Det sistnämnda skälet angavs vara viktigaste inom finans- och försäkringsverksamhet. Inom vård och omsorg samt offentlig förvaltning var skyddet för allmänheten, patienten eller brukaren det viktigaste skälet för att begära utdrag ur belastningsregistret. Nästan ingen arbetsgivare uppgav att det viktigaste skälet skulle vara att sålla bland ansökningar. Knappt var tionde företag uppgav att det främsta skälet till att begära utdrag ur belastningsregistret skulle vara att skydda andra arbetstagare eller att det var ett krav från kunder. Andra skäl som nämndes som de viktigaste var att arbetsgivaren ville veta om personen har en bra bakgrund eller att han eller hon är lämplig och inte har gjort något brottsligt. Bland de arbetsgivare som svarade att de genomför informell registerkontroll utgjorde det viktigaste skälet till att begära utdrag ur belastningsregistret att skydda allmänheten, patienten eller brukaren. Detta svar var särskilt vanligt bland arbetsgivare med få anställda. Arbetsgivare med 200 anställda eller fler uppgav i högre utsträckning att det främsta skälet var att skydda förtroendet för verksamheten. Arbetsgivare med färre än 200 anställda uppgav i relativt hög utsträckning att det var ett krav från kund. Den branschvisa undersökningen visade att det viktigaste skälet till att begära utdrag ur belastningsregistret varierar. Inom vård och omsorg är det främsta skälet att skydda tredje man medan det inom privata verksamheter främst görs för att skydda förtroendet/varu- märket eller för att skydda ekonomiska intressen. Även enkätundersökningen till kommuner och landsting av- seende vård och omsorg visar att tredjemansskyddet är det viktigaste skälet för att begära utdrag ur belastningsregistret. De tillfrågade kommunerna uppgav att de främst kontrollerar sexual- brott och annan våldsbrottslighet. Det var tydligare att landstingen i majoriteten av fallen kontrollerade all brottslighet. Kartläggning och andra undersökningar 5.2.4Brottstyp som skäl för kontroll Vi frågade arbetsgivare som sa sig sakna en författningsreglerad rätt att begära utdrag om vilken eller vilka typer av brott som man kontrollerade. Frågan var en flervalsfråga. Intervjuundersökningen visade att det framförallt var ekonomiska brott som kontrollerades. Detta gällde både då vi frågade arbetsgivare över i stort sett hela arbetsmarknaden och vid den branschvisa undersökningen. Även våldsbrott, sexualbrott och narkotikabrott stod högt upp på listan över brott som man ville kontrollera. Det var särskilt vanligt att man kontrollerade våldsbrott och sexualbrott inom vård och omsorg samt sociala tjänster. Undersökningen av hela arbetsmarknaden visade också att det främsta skälet för arbetsgivarna att begära utdrag ur belastnings- registret som skydd för våldsbrott och sexualbrott var för att skydda allmänhet, patienten eller brukaren. Även skyddet för övriga arbetstagare uppgavs vara ett viktigt skäl. Då det gällde narkotikabrott och trafikbrott gjorde sig samma skäl gällande, men även att det kunde vara ett krav från kund. Det viktigaste skälet till att begära utdrag ur belastningsregistret för att kontrollera ekono- miska brott var för att skydda allmänheten. Att skydda företagets ekonomiska intressen angavs också som viktigt. Registerkontrollen är främst inriktad på anställningsprocessen. På en arbetsplats verkar emellertid i många fall också andra kategorier än arbetstagare. Utredningsuppdraget omfattar därför även prakti- kanter, inhyrda, inlånade och personer som anvisats till arbets- platsen av exempelvis Arbetsförmedlingen. Dessa kategorier kan verka på en arbetsplats vid sidan av arbetstagare och omfattas i vissa avseenden av författningsreglerad registerkontroll. Vi har därför frågat de arbetsgivare som genomför informell registerkontroll om även andra än arbetstagare och arbetssökande blir tillfrågade om belastningsregisterutdrag. Resultaten visar att bland dem som begär utdrag ur belastningsregistret är det ungefär var tredje arbetsgivare som även begär det för praktikanter m.fl. Andelen är dock klart lägre än för dem som erbjuds fast anställning. Den branschvisa undersökningen visar på liknade resultat. Inom hotell och restaurang Kartläggning och andra undersökningar samt handeln, var denna andel dock lägre. Det var således ovanligt att man begärde utdrag från några av dessa kategorier. I enkätundersökningen avseende kommuner och landsting ställ- des frågan om praktikanter, inhyrda, inlånade och personer som anvisats till arbetsplatsen av exempelvis Arbetsförmedlingen om- fattas av samma policy eller rådgivning som de som söker anställ- ning. svarade ja på denna fråga. 5.2.6Inom vilka delar av arbetsmarknaden är det vanligt med registerkontroll? I detta avsnitt redovisas resultatet av undersökningen utifrån fråge- ställningen om registerkontroll förekommer mer frekvent inom vissa sektorer av arbetsmarknaden eller på arbetsplatser av viss stor- lek eller om andra särskilda faktorer påverkar benägenheten att kräva att den enskilde visar upp registerutdrag. Jämförelse görs också med resultatet från webbenkäten på . Av de branschvisa resultaten framgår att utdrag ur belastnings- registret är särskilt vanligt inom vård och omsorg/sociala tjänster, offentlig förvaltning och inom finans- och försäkringsverksamhet. Inom vård och omsorg/sociala tjänster uppgav av samt- liga tillfrågade att utdrag ur belastningsregistret görs i samband med rekrytering av personal. För offentlig förvaltning var siffran . Motsvarande uppgift för företag inom finans- och för- säkringsverksamhet var . En majoritet uppgav att utdrag begärs för all personal som rekryteras. Även inom branscherna transport och magasinering samt ut- hyrning, fastighetsservice, resetjänster m.m. är det vanligt att arbetsgivarna begär utdrag ur belastningsregistret. av respondenterna från dessa branscher uppgav att man begär utdrag ur belastningsregistret vid rekrytering. Inom transport- sektorn uppgav flertalet att utdrag begärs för alla medan respon- denterna inom uthyrning, fastighetsservice m.m. i högre utsträck- ning uppgav att utdrag begärs för någon eller några. Inom branscherna tillverkning, byggverksamhet, handel samt hotell- och restaurangverksamhet var det en låg andel (eller lägre) som genomförde registerkontroll. Utbildningssektorn ingick inte bland de särskilt undersökta branscherna. Vad gäller förekomsten av registerkontroll i olika sektorer ger även resultatet av webbundersökningen () en antydan om i vilka sektorer det är vanligt respektive ovanligt med kontroll. Kartläggning och andra undersökningar 1 128 personer av de svarande () hade angett att de var på hemsidan för att en arbetsgivare hade begärt utdrag var det i särskilt hög grad arbetsgivare från fyra branscher som nämndes, nämligen vård och omsorg (), transport och spedition (), skola, utbildning och forskning () samt bank och försäkring (). Vad gäller benägenheten att begära uppgifter från belastnings- registret i samband med rekrytering visar resultatet av intervju- undersökningen att det är endast små skillnader mellan företag av olika storlek. med fler än 200 anställda uppgav dock i högre utsträckning att de begär utdrag för någon eller några arbets- sökande. Webbundersökningen bland besökare på hemsida tyder på att det skulle vara vanligare att de större arbetsgivarna begär utdrag än att de mindre gör det. Den senare uppgiften är dock förknippad med den osäkerhet som ligger i att det kan vara svårt för den enskilde att bedöma företagets storlek, vilket bl.a. visar sig genom att var tredje respondent inte visste hur många anställda som fanns på företaget. 5.2.7Faktorer som påverkar kravet på registerkontroll Statistik från belastningsregister visar att antalet levererade utdrag för enskilt ändamål enligt 9 § första stycket lagen om belastningsregister är högst bland de lägre åldrarna. Antal utdrag uppgår till över 25 000 utdrag per ålder och helår avseende åldersgruppen 20–. Antalet utdrag per ålders- grupp sjunker successivt med stigande ålder. För åldersgrupperna understiger siffran 10 000 utdrag , se stapel- diagram avseende en helårsperiod (figur 5.1). gav resultatet att det var yngre personer som hade svarat att de begärde utdrag för att en arbetsgivare hade begärt att få se det. av de som hade svarat att de begärde utdrag efter arbetsgivares begäran tillhörde åldersgruppen 16–. Det tycks dock inte vara så att ålder är en faktor som är avgörande för frågan om arbetsgivares krav på uppvisande av utdrag. I intervjuundersökningen ställde vi frågan om för vilka arbetssökanden som man uppställde kravet på uppvisande av utdrag ur belastningsregistret. Bland de arbetsgivare som hade svarat att de begärde utdrag utan att ha författningsreglerad möjlighet eller skyldighet att göra detta så uppgav inte några respondenter att de Kartläggning och andra undersökningar begärde utdrag ur belastningsregistret kopplat till åldersgrupp. Belastningsregisterutdrag begärs enligt arbetsgivarna för alla eller för vissa yrkesgrupper eller befattningar. Då denna fråga kopplades till enskilda branscher var det som framgått tidigare tydligt att det är vanligt att arbetsgivare inom vård och omsorgssektorn samt finans- och försäkringsverksamhet begär utdrag från arbets- sökande. Figur 5.1 Antal utdrag för enskilt ändamål per åldersgrupp – Kartläggning och andra undersökningar Vi ska enligt direktiven undersöka i vilken utsträckning uppgifter om brott finns i de registerutdrag som arbetssökande visar upp för arbetsgivare. har tagit fram uppgifter på helårsbasis (2013- 02-062014-02-05) som visar att bland de 232 505 fullständiga utdrag som då levererades för enskilt ändamål enligt 9 § första stycket lagen om belastningsregister förekom det anteckningar i av de utdrag som levereras till enskilda. Bland kvinnor förekom det anteckningar i av utdragen och bland män förekom det anteckningar i av utdragen. Uppgifterna kan jämföras med de utdrag som begärs för skoländamål. levererades 257 544 sådana utdrag och av dessa fanns det anteckningar i 352 av utdragen, dvs. i av fallen. Skill- naden i antalet förekomster kan förklaras av att utdragen enligt 22 § tredje stycket förordningen om belastningsregister begränsas till uppgifter om sexualbrott och barnpornografibrott samt mord, dråp, grov misshandel, människorov. Utdragen för enskilt ändamål är däremot fullständiga och omfattar bl.a. påföljder för brott som ålagts genom dom, beslut, strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot Exempelvis finns det anteckningar om trafikförseelser i ett fullständigt utdrag. Vi har i intervjuundersökningen ställt frågan om hur ofta det händer att det finns uppgifter om brott i de utdrag som den enskilde visar upp för arbetsgivaren. Samtliga arbetsgivare som begär uppgifter från belastningsregistret har svarat på denna fråga. av arbetsgivarna uppgav att det aldrig har hänt att det funnits uppgifter om brott i de registerutdrag som en arbets- sökande har visat upp. uppgav att det har funnits upp- gifter om brott i av registerutdragen. Det branschvisa resultatet visar att de arbetsgivare som i särskilt hög grad efterfrågar uppgifter från belastningsregistret gjorde bedöm- ningen att det i något högre omfattning förekommer anteckningar i belastningsregistret, men även bland dessa uppgav de flesta att det aldrig har hänt att det funnits uppgifter om brott i de utdrag som arbetssökande visar upp. Kartläggning och andra undersökningar Vi ska undersöka vilken betydelse belastningsuppgifter tillmäts i anställningsprocessen. I intervjuerna av arbetsgivare har vi därför ställt frågan om det har hänt att en anteckning i belastningsregistret varit avgörande för att neka en person anställning. Var tionde arbetsgivare svarade ja på den frågan och svarade nej. Övriga svarade att frågan inte har varit aktuell, utdrag med anteck- ning hade inte visats upp. Då frågeställningen undersöktes branschvis fanns det branscher som i högre grad svarade att det hade varit avgörande för att neka en person anställning. Inom byggsektorn, hotell- och restaurangverksamhet, informations- och kommunikationsverksamhet, uthyrning och offentlig förvaltning var det en fjärdedel eller fler som svarade att det hade varit av- görande. Majoriteten i de olika branscherna uppgav dock att en anteckning i belastningsregistret aldrig har varit avgörande. Att anteckningar i belastningsregistret leder till nekad anställning var vanligare bland arbetsgivare med många anställda jämfört med arbetsställen med få anställda. Vi ställde även frågan om det har hänt att man har anställt någon som har haft en anteckning i belastningsregistret. av arbetsgivarna svarade att de inte hade anställt någon som har haft anteckning i belastningsregistret. av arbetsgivarna hade anställt person med anteckning i belastningsregistret. svarade att frågan inte hade varit aktuell, utdrag med anteckning hade inte vistats upp. Då vi undersökte de branscher där register- kontroll är relativt vanligt förekommande visade det sig att man inom dessa branscher i högre grad hade anställt personer med anteckning i belastningsregistret. Inom exempelvis vård och omsorg hade en dryg tredjedel anställt någon som hade haft en anteckning i belastningsregistret. svarar att man inte hade anställt någon person med anteckning. Enligt direktiven ska vi undersöka i vilken utsträckning arbetsgivare har erfarenhet av att arbetssökande avslutar anställ- ningsförfarandet när begäran om utdrag från belastningsregistret ställs. Vi har därför frågat arbetsgivarna om de har någon erfarenhet av att någon har tagit tillbaka sin ansökan då frågan om belastnings- registerutdrag har aktualiserats. Endast en procent av arbetsgivarna svarade att de hade erfarenhet av att ansökan hade återkallats av detta skäl. svarade att det var oklart av vilket skäl ansökan hade återkallats. Den branschvisa undersökningen visade att det fanns branscher som i högre grad hade erfarenhet av att Kartläggning och andra undersökningar