sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Däremot bör regleringen för ekonomiska föreningar i övrigt om avsättning av vissa belopp till reservfond gälla29 också för ömsesidiga tjänstepensionsbolag – nämligen reglerna om avsättning av belopp som en förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats, belopp som enligt bolagsordning ska sättas av till reservfond och belopp som enligt beslut av stämman i övrigt ska föras över från det redovisade fria egna kapitalet till reservfond. Även om nedsättning av reservfonden bör tillämpas av ömsesidiga tjänstepensionsbolag där en sådan fond upprättats. Det är naturligt att återbetalningsskyldighet ska gälla vid olagliga utbetalningar till garanter eller innehavare av förlagsandelar i ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Delägare i ömsesidiga tjänste- pensionsbolag ska, i likhet med vad som gäller på försäkrings- området30, inte bli återbetalningsskyldiga. Däremot ska delägare kunna bli skyldiga att täcka brist i den primärt betalningsskyldigas återbetalning om delägaren har deltagit i t.ex. beslut om utbetalning. 27Jfr 12 kap. 70 § FRL för ömsesidiga försäkringsbolag. 28Se 10 kap. 6 § FL. 29Se 10 kap. 6 § andra och tredje stycket FL. 30Se 12 kap. 67 § FRL. Bestämmelserna om möjlighet att ge gåvor till allmännyttiga eller liknande ändamål som finns för ömsesidiga försäkringsbolag bör ha sin motsvarighet för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Förbud mot vissa lån För tjänstepensionsaktiebolagen föreslås ett förbud mot att med personer inom den s.k. förbjudna kretsen (jävskretsen) ingå avtal om tjänster på andra villkor än sådana som företaget normalt tillämpar eller ingå andra avtal på villkor som inte är affärsmässigt betingade. Dessutom kommer för försäkringsaktiebolagen gälla ABL:s förbud mot att låna ut medel för att låntagaren ska förvärva aktier i bolaget eller annat överordnat bolag i samma koncern. Delvis motsvarande regler bör gälla för ett ömsesidigt tjänste- pensionsbolag. Förslagen om förbud mot avtal med personer inom jävskretsen är motiverade av hänsyn till skyddet för tjänstepensions- tecknarna och de tjänstepensionsberättigade genom att reglerna ska förhindra att bolaget avhänds kapital. De skäl som framförts beträff- ande tjänstepensionsaktiebolag väger här lika tungt för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Däremot kan det konstateras att om lån för förvärv av aktier i det långivande bolaget eller av aktier i annat överordnat bolag i samma koncern reglerar en situation som inte kan uppkomma i ömsesidiga tjänstepensions- bolag. Det finns därför inte skäl att för ömsesidiga tjänstepensions- bolag införa regler om sådana lån. En ändring av villkor om vinstutdelning till garanter eller inne- havare av förlagsandelar eller om förlusttäckning i ett ömsesidigt livförsäkringsbolags bolagsordning får godkännas bara om ändringen inte kan antas försämra rätten för försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringar (12 kap. 40 § FRL). Att en ändring av villkoren om vinstutdelning inte får försämra tjänstepensionstecknarnas eller tjänstepensionsberättigades rätt är en skyddsregel som är lika motiverad för ett ömsesidigt tjänste- pensionsbolag som för ett ömsesidigt livförsäkringsbolag. Förslag: Bestämmelserna om frivillig likvidation och tvångs- likvidation för ömsesidiga tjänstepensionsbolag ska utformas efter mönster från vad som gäller för ömsesidiga försäkrings- bolag. För genomförandet av likvidationen ska bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar gälla med avvikelser endast vad gäller redovisning under likvidationen, skifte av tillgångar och visst hinder mot beslut om upphörande av likvidation. Bestäm- melserna om konkurs i lagen om ekonomiska föreningar ska gälla för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Det ska finnas ett förbud mot meddelande av nya tjänstepensionsavtal vid likvida- tion eller konkurs, och bestämmelser om överlåtelse av bestånd vid sådana händelser. Lagen om ekonomiska föreningar Reglerna om likvidation och konkurs av ekonomiska föreningar finns i 11 kap. En förening kan upphöra genom likvidation eller konkurs. Den kan även upphöra genom att den avförs från registret. Stämman kan besluta att föreningen ska gå i frivillig likvidation. Om det på grund av inträffade förluster eller av annan orsak finns anledning att anta att föreningens ställning kommer att försämras så att tillgångarna inte täcker skulderna, ska styrelsen genast hän- skjuta fråga om likvidation till stämman. Detsamma gäller om antalet medlemmar i en förening gått ned under det lägsta tillåtna antalet. Tvångslikvidationsgrund föreligger också om föreningen enligt stadgarna är skyldig att träda i likvidation, verksamheten drivs på ett sätt som uppenbarligen inte motsvarar de förutsättningar under vilka registrering har skett samt i vissa fall förutsättningarna för att anses som ekonomisk förening är uppfyllda. Vid dessa tvångslikvidationsgrunder beslutar rätten om likvidation. kan besluta om likvidation om behö- rig styrelse, verkställande direktör eller särskild delgivningsbehörig inte anmälts för registrering. Dessutom kan registreringsmyndig- heten besluta om upplösning utan likvidation om någon anmälan om föreningen inte har kommit in till registreringsmyndigheten Stadgarna ska ange hur man ska förfara med förening- ens tillgångar när föreningen upplöses. Om en förening är försatt i konkurs och denna avslutas utan överskott, är föreningen upplöst när konkursen avslutas. Ett beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion ska registreras av registre- ringsmyndigheten. Reglerna om likvidation och upplösning av ömsesidiga försäkrings- bolag finns i 12 kap. 73–79 §§ FRL. Beslut om frivillig likvidation Ett beslut om en ekonomisk förenings likvidation är giltigt om samtliga röstberättigade i föreningen står bakom beslutet eller genom majoritetsbeslut om frågan behandlas vid två stämmor (11 kap. 1 § FL). För ömsesidiga försäkringsbolag gäller krav på kvalificerad majoritet. Med hänsyn till att det är särskilt viktigt att tjänstepensions- tecknare och tjänstepensionsberättigade har goda möjligheter att utöva inflytande över beslut om likvidation – eftersom ett sådant beslut i särskilt hög grad är ägnade att påverka den enskilde tjänste- pensionstecknarens eller tjänstepensionsberättigades situation – bör krav på kvalificerad majoritet gälla även för ömsesidiga tjänste- pensionsbolag. Om det på grund av inträffade förluster eller av annan orsak finns anledning att anta att en ekonomisk förenings ställning kommer att försämras så att tillgångarna inte täcker skulderna, ska styrelsen genast hänskjuta fråga om likvidation till stämman (11 kap. 2 § FL). Bestämmelsen kan delvis jämföras med den som gäller för försäkringsaktiebolag och andra aktiebolag om skyldighet för styrel- sen att i vissa fall upprätta en kontrollbalansräkning och till stäm- man hänskjuta frågan om likvidation. Även med de skyddsregler i näringsrätten som finns i tjänste- pensionsrörelselagen kan kravet på hänskjutande av fråga om likvi- dation till bolagsstämman i ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag endast vara till fördel för tjänstepensionstecknarna. Om antalet föreningsmedlemmar går ned under det lägsta tillåtna antalet som föreskrivs i 2 kap. 1 §, ska styrelsen i en ekonomisk förening möjligt till föreningsstämman hänskjuta frågan huruvida föreningens ska gå i likvidation (11 kap. 3 § FL). I ömsesidiga tjänstepensionsbolag behövs ingen sådan tvångs- likvidationsgrund, eftersom det inte ska finnas något lagstadgat krav på minsta antal delägare i ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Däremot ska – i likhet med vad som gäller på försäkringsområdet – kunna ingripa om beståndet av tjänstepensions- förmåner är tillräckligt för erforderlig riskutjämning. De tvångslikvidationsgrunder som har ansetts befogade att behålla för tjänstepensionsaktiebolagen bör behållas även för ömsesidiga tjänstepensionsbolag, liksom att det även bör vara möjligt för att ansöka om ett ömsesidigt tjänstepensions- bolags försättande i likvidation. Företagets associationsform är här inte av avgörande betydelse. I ett fall finns det dock skäl att göra annan bedömning för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Om ett tjänstepensionsaktiebolag har överlåtit hela sitt bestånd av tjänste- pensionsförmåner och har förverkat tillståndet att bedriva tjänstepensionsrörelse finns det inte anledning att kräva bolaget i likvidation, under förutsättning att verksamheten i bolaget ändras på sådant sätt att det inte längre än tillståndspliktigt. Ömse- sidiga bolag finns i endast inom försäkrings- och tjänste- pensionsområdet. Det är av den anledningen inte möjligt att efter en total beståndsöverlåtelse ändra verksamheten så att den är tillståndspliktig. En tvångslikvidationsgrund avseende denna situation måste därför behållas för ömsesidiga tjänstepensions- bolag. När det gäller att beslut om likvidation i vissa fall ska fattas av registreringsmyndigheten bör samma bedömning göras för de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen som för tjänstepensionsaktie- bolagen (se avsnitt 6.2.10). Förbud mot att meddela nya tjänstepensionsavtal, beståndsöverlåtelse m.m. Bestämmelserna om konkurs i 11 kap. 19 och 20 §§ FL bedöms kunna gälla även för de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen. För tjänstepensionsaktiebolagen har föreslagits ett förbud mot att meddela nya tjänstepensionsavtal vid likvidation eller konkurs, med undantag i en likvidation för sådana förmåner som föranleds av gällande tjänstepensionsavtal, dels att beståndet om det är möjligt ska överlåtas till en eller flera tjänstepensionsföretag och över- låtelseavtalet ska godkännas av (se 6.2.10). Dessa bestämmelser ska gälla gemensamt för samtliga associations- former på tjänstepensionsområdet, dvs. även för de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen. En ekonomisk förening kan upplösas i enlighet med 11 kap. 18 § FL utan likvidation om någon anmälan rörande föreningen inte har kommit in till registreringsmyndigheten . ska då undersöka om föreningen har upphört med sin verksamhet genom brev till den senast registre- rade adressen och genom kungörelse i Post- och . Om det från kungörandet ännu inte framgår att föreningen fortfarande består ska registreringsmyndigheten avföra föreningen ur registret. Föreningen är därmed upplöst. I fråga om ömsesidiga tjänstepensionsbolag torde behövas ytter- ligare åtgärder i samband med en sådan gallring för att säkerställa att det inte uppstår en situation där ett ömsesidigt tjänstepensions- bolag som fortfarande driver verksamhet upplöses. kan konstateras att – i likhet med vad som gäller på försäkringsområdet – ska ha en skyldighet att återkalla tillståndet att driva tjänstepensionsrörelse om ett tjänstepensionsföretag av inte har drivit tjänste- pensionsrörelse. Därefter kan begära att bolaget försätts i likvidation. Något skäl för att verksamheten även ska kunna upphöra genom upplösning kan mot denna bakgrund inte anses vare sig lämplig eller nödvändig. För ekonomiska föreningar ska stadgarna enligt 2 kap. 2 § FL ange hur man ska förfara med föreningens behållna tillgångar när före- ningen upplöses. När alla skulder är betalda ska likvidatorerna enligt 11 kap. 13 § FL skifta föreningens behållna tillgångar. Det finns inte några regler om att medlemmarna ska få del i de behållna tillgångarna. Det kan i stadgarna därför föreskrivas att helt andra än medlemmarna ska tillskiftas kvarvarande överskott. Vid skifte av ett ömsesidigt försäkringsbolags tillgångar ska de som var delägare vid tiden för likvidationsbeslutet få del i tillgång- arna enligt de fördelningsgrunder som anges i bolagsordningen (12 kap. 77 § FRL). Delägarnas kollektiva äganderätt till bolaget är – i likhet med vad som gäller för ömsesidiga försäkringsbolag – karaktäristisk för Det saknas därför skäl till annan bedömning än den som gjorts på försäkringsområdet. Om ett ömsesidigt försäkringsbolag har trätt i likvidation eller blivit försatt i konkurs får en garant eller innehavare av förlags- andelar inte erhålla betalning av bolagets tillgångar för fordran avseende inbetalt garantikapital eller förlagsinsatser förrän bolagets övriga skulder har blivit fullt betalda eller erforderliga medel avsatts till detta (se 12 kap. 66 § andra stycket FRL). En motsvarande regel bör finnas för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om fusion ska gälla för ömsesidiga tjänstepensionsbolag, med följ- ande avvikelser. Bara ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag får genom fusion överta ett annat ömsesidigt tjänstepensionsbolags samtliga till- gångar och skulder. Reglerna till skydd för tjänstepensionsbolagets borgenärer (tjänstepensionstecknare) ges en annan utformning än i lagen om ekonomiska föreningar. Dessa regler ska svara mot dem som gäller för tjänstepensionsaktiebolag och ska tillämpas vid såväl nationella som gränsöverskridande fusioner. får motsätta sig att ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag deltar i en fusion med hänsyn till allmänintresset. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om fusion (såväl inhemska och gränsöverskridande) finns i 12 kap. I samband med genomförandet i svensk rätt av EU:s direktiv om gränsöverskridande fusioner (2005/56/EG) trädde även nya regler om inhemska fusioner mellan ekonomiska föreningar i kraft. En fusion innebär enligt 12 kap. 1 § FL att två eller flera ekono- miska föreningar kan gå samman genom att samtliga tillgångar eller skulder i en eller flera av föreningarna övertas av en annan förening. upplöses den eller de överlåtande föreningarna utan likvi- dation och medlemmarna blir i stället medlemmar i den övertag- ande föreningen. Lagen skiljer mellan två former av fusion. Den ena formen, absorption, innebär att en eller flera ekonomiska före- ningar går upp i en annan förening. Den andra formen av fusion, kombination, innebär att två eller flera föreningar förenas genom att de bildar en ny förening. Med stöd av artikel 4 i direktivet om gränsöverskridande fusioner infördes en bestämmelse som innebär att under vissa förutsättningar ska kunna få en fråga om tillstånd att verkställa en fusionsplan framskjuten. Reglerna om fusion finns i 12 kap. 80–86 §§ FRL. Skälen för förslaget: Det saknas skäl till att verksamhetens art eller de ömsesidiga tjänstepensionsbolagens särart skulle ställa hinder i vägen för att tillåta även ömsesidiga tjänstepensionsbolag att fusionera. Att verksamheten avser försäkring har uppenbarligen inte ansetts hindra fusion mellan försäkringsföretag, vilket innebär att den omständigheten att verksamheten avser tjänstepensions- rörelse inte i sig kan anses hindra fusion mellan tjänstepensions- bolag.31 Det kan konstateras att det egentliga problemområdet är själva överlåtelsen av beståndet. Denna överlåtelse kommer sannolikt alltid att medföra att endera det mottagande eller det överlåtande 31 Se särregler i 11 kap. 31–39 §§ FRL för försäkringsaktiebolag, 12 kap. 80–86 §§ FRL för ömsesidiga försäkringsbolag och 13 kap. 31–37 §§ för försäkringsföreningar. beståndet i någon mening får ett sämre läge än om inte någon överlåtelse hade skett. Detta bör mot bakgrund av behovet av flexibilitet i företagsstrukturen på marknaden inte hindra att effek- tiva regler för samgående skapas. Det föreslås därför att Finans- inspektionen får motsätta sig att ett ömsesidigt tjänstepensions- bolag deltar i en fusion, såväl nationell som gränsöverskridande, med hänsyn till allmänintresset. En sådan motsättandemöjlighet bör liksom vad som ska gälla för tjänstepensionsaktiebolagen tillämpas restriktivt. Vidare kan noteras att EU direktivet 2005/56/EG om gräns- överskridande fusioner gäller för samtliga bolag med begränsat ansvar. Utredningens bedömning är att ömsesidiga tjänstepensions- bolag omfattas av detta direktiv. Slutsatsen blir att även regler om gränsöverskridande fusioner måste införas för denna associations- form. Däremot finns inte anledning att ifrågasätta den allmänna associationsrättsliga huvudregeln att fusion endast kan ske mellan företag av samma associationsform, dvs. att fusion endast ska kunna ske mellan ömsesidiga tjänstepensionsbolag. En form av samgåenden mellan olika typer av företagsformer ska, i likhet med vad som gäller på försäkringsområdet, kunna ske genom bestånds- överlåtelse. Det finns skäl att behålla båda dessa regelverk32, trots att de uppvisar vissa likheter. De regler som gäller för fusion av ekonomiska föreningar bör i huvudsak kunna tillämpas av ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Även för ömsesidiga tjänstepensionsbolag kommer en fusion gene- rellt sett att innebära en stor förändring, som bör förutsätta stöd från en klar majoritet. De ömsesidiga tjänstepensionsbolagens sär- art ger enligt utredningens bedömning inte skäl att i detta avseende frångå kraven på majoritet enligt FL för beslut om fusion. Med hänsyn till tjänstepensionsrörelsernas särart bör dock Finansinspek- tionens tillstånd krävas. Av samma anledning ska Finansinspek- tionen pröva om tjänstepensionstecknare och andra borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet. Dessutom bör Finansinspek- tionen ha rätt att motsätta sig en fusion med hänvisning till allmän- intresset. Det kan konstateras att bestämmelser om fission (delning) saknas i FL. Med anledning av att FL utgör det allmänna associations- regelverket för fusion och regelverket för beståndsöverlåtelser. rättsliga regelverk till vilket hänvisningar görs för ömsesidiga tjänste- pensionsbolag uppkommer fråga om särregler om fission – som finns i ABL och därmed för tjänstepensionsaktiebolagen – bör införas för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Enligt utredningens bedömning är nyttan av särregler om fission för ömsesidiga tjänste- pensionsbolag inte uppenbar. Några sådana regler har heller inte införts för ömsesidiga försäkringsbolag. Mot denna bakgrund och med hänsyn till fördelen av att begränsa antalet särregler i förhåll- ande till FL bör bestämmelser om fission inte införas för ömse- sidiga tjänstepensionsbolag. Förslag: Bestämmelserna om skadestånd i lagen om ekonomiska föreningar ska gälla ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Skade- ståndsansvar ska gälla även vid överträdelse av regler i särlag- stiftningen om tjänstepensionsrörelse. Stiftare ska ha ett skadeståndsansvar. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om skadeståndsskyldighet för styrelseledamot, verkställande direktör, revisor (revisors medhjälpare), föreningsmedlem och röst- berättigad som inte är medlem finns i 13 kap. I 12 kap. 87 § FRL stadgas att bestämmelserna om skadestånd i 13 kap. FL ska gälla även för ömsesidiga försäkringsbolag. Detta även vid överträdelser av FRL. Den skadeståndsskyldighet som gäller för styrelseledamöter ska även gälla för stiftare av ett ömse- sidigt försäkringsbolag. Skälen för förslaget: I 13 kap. FL finns regler om skadestånd i ekonomiska föreningar. För ömsesidiga försäkringsbolag finns en bestämmelse i 12 kap. 87 § FRL som innebär att bestämmelserna om skadeståndsansvar i FL även gäller vid överträdelser av de näringsrättsliga reglerna enligt FRL samt att stiftare också ska ha ett skadeståndsansvar. Motsvarande reglering som den för de ömsesidiga försäkrings- bolagen har föreslagits för tjänstepensionsaktiebolagen, och detta bör även gälla för de ömsesidiga tjänstepensionsbolagen. Förslag: Ett ömsesidigt tjänstepensionsbolags firma ska inne- hålla orden ömsesidig och tjänstepension. Bifirman får inte inne- hålla ordet ömsesidig. Varken firman eller bifirman ska få inne- hålla ordet försäkring. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om ekonomiska föreningars firma finns i 14 kap. En ekonomisk förenings firma ska innehålla orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. Den ska tydligt skilja sig från andra firmor som är införda i föreningsregistret. Det är endast ekonomiska föreningar som får använda dessa beteckningar i sin firma. Den associationsrättsliga beteckningen får inte användas i en förenings bifirma. I 12 kap. 88 § FRL stadgas att ett ömsesidigt försäkringsbolags firma ska innehålla orden ömsesidigt och försäkring. Om verksam- heten avser att meddela försäkring av egendom bara inom ett begrän- sat geografiskt område, ska firman ange området för bolagets verksamhet men ordet ömsesidigt får utelämnas. Bolagets firma får anta bifirma. Bifirma får inte innehålla ömse- sidig. Firman ska tydligt skilja sig från firmor som är införda i försäkringsregistret. Skälen för förslaget: Ett ömsesidigt tjänstepensionsbolags firma bör innehålla orden ömsesidigt och tjänstepension. Bolaget bör få anta bifirma, som dock inte ska få innehålla ordet ömsesidig. medge bruk av ordet ömsesidigt i detta sammanhang skulle kunna föranleda missförstånd kring den juridiska personen, vilket är direkt olämpligt i tjänstepensionsrörelse och kan verka vilseledande för tjänstepensionstecknarna och tjänstepensionsberättigade. Något hinder mot att använda ordet tjänstepension i bifirma torde dock inte finnas. Ordet försäkring bör inte få användas av ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag i något firmarättsligt sammanhang. 7.2.14Registrering och överklagande av beslut Förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om registrering ska gälla för ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Regi- streringen ska hos ske i ett tjänstepensionsföretags- register. beslut ska som huvudregel få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Lagen om ekonomiska föreningar Regler om registrering av ekonomiska föreningar finns i 15 kap. är registreringsmyndighet för ekonomiska före- ningar. Reglerna om registrering i FL bygger på att tredje man ska kunna lita till de uppgifter som är införda i föreningsregistret. Enligt 15 kap. 2 § FL ska utan dröjsmål kungöra i Post- och vad som införs i föreningsregistret, med undantag för registrering av underrättelse enligt 11 kap. 20 §. Enligt 15 kap. 3 § FL ska det som kungjorts anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det inte av omständigheterna framgår att han varken kände till eller borde ha känt till det som kungjorts. Enligt 15 kap. 4 a § FL ska ur registret avföra ställ- företrädare för ekonomiska föreningar om de har blivit försatta i konkurs, fått förvaltare eller näringsförbud. Detaljerade regler om vad som ska föras in i registret finns i förordningen (1987:987) om ekonomiska föreningar. Regler om överklagande av beslut finns i 15 kap. 6 § FL. är registreringsmyndighet för bl.a. ömsesidiga försäk- ringsbolag. Bolagen ska registreras i försäkringsregistret. För regi- strering av ömsesidiga försäkringsbolag gäller 15 kap. 2–6 §§ FL. För överklagande av beslut av gäller allmänna överklaganderegler i FRL (se 12 kap. 89 och 90 §§ FRL). Skälen för förslaget: Regler om registrering finns för ekono- miska föreningar i 15 kap. FL och för ömsesidiga försäkringsbolag i 12 kap. 89 och 90 §§ FRL. Bestämmelserna är i princip överens- stämmande. En skillnad är att registreringsmyndigheten håller ett föreningsregister för varje län, medan alla försäkringsföretag regi- streras i försäkringsregistret som gäller för hela riket. Samtliga tjänstepensionsföretag ska registreras i samma register. Regler kring registrering har föreslagits för tjänstepensionsaktie- bolag, och motsvarande regler föreslås därför gälla även för ömse- sidiga tjänstepensionsbolag. ska föra ett tjänstepensions- företagsregister (se avsnitt 6.2.11). Regler för överklagande av beslut finns i 15 kap. 6 § FL. Dessa regler ska inte gälla för beslut av , utan hän- visning bör ske till de särskilda överklagandereglerna i den nya lagen. De ändringar av dessa regler som föreslagits för tjänste- pensionsaktiebolag ska gälla också för ömsesidiga tjänstepensions- bolag. Förslag: Bestämmelserna om straff och vite i lagen om ekono- miska föreningar ska gälla för ömsesidiga tjänstepensionsbolag, med undantag för straffbestämmelsen rörande förbud mot att använda beteckningen ömsesidigt tjänstepensionsbolag för andra än sådana bolag samt skyldigheten att föra en medlemsförteck- ning och hålla den tillgänglig. För ömsesidiga tjänstepensionsbolag ska gälla en straffbestäm- melse beträffande förbudet mot att lämna ut personuppgift till förmånstagare.