sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — 10 kap. 2 § 3 bör kompletteras för att även ersättning på grund av tjänstepensionsförmåner relaterade till sjukdom ska behandlas som tjänst i inkomstskaget tjänst. 10 kap. 3 § 6 bör kompletteras för att även avskattning av tjänste- pensionsförmåner räknas till inkomstslaget tjänst. 10 kap. 5 § om definitioner av pension i inkomstslaget tjänst be- höver inte uppdateras med anledning av den ändring som föreslås i 28 kap. 2 § (se avsnitt 15.2.8). I andra stycket bör dock införas en komplettering som innebär att det i 58 kap. finns ytterligare bestäm- melser om avtal om tjänstepensionsförmåner. 10 kap. 7 § behöver inte kompletteras eftersom tjänstepensions- förmåner endast kan tecknats i samband med tjänst. 58 kap. 1 a § bör punkten 1 kompletteras så bestämmelserna om tjänstepensionsavtal även omfattar avtal om tjänstepensionsförmåner som ingås med ett tjänstepensionsföretag. I punkt 2 bör hänvisningen till 5 § endast gälla det utländska tjänstepensionsinstitutet, medan hänvisningen till 6 § bör gälla både detta institut och ett tjänstepensionsföretag. 58 kap. 1 b § bör kompletteras så att också tjänstepensionsföre- taget ska anses som försäkringsgivare vid tillämpning av bestäm- melsen i 58 kap. 1 a §. Bestämmelsen bör även kompletteras med att också tjänstepensionstecknaren och den tjänstepensionsberätti- gade ska anses som arbetsgivare respektive anställd. För tydlighetens skull bör det införas en ny bestämmelse i 58 kap. 6 a §. Där läggs i ett första stycke fast att ett avtal om tjänste- pensionsförmåner som uppfyller villkoren i 1 a § ska anses som en pensionsförsäkring. I ett andra stycke stadgas vad som ska gälla (tillämpningen) vid återköp och överföring av pensionsförsäkringens värde, när det är fråga om avtal om tjänstepensionsförmåner (18 §). 58 kap. 7 och 8 §§ om definitioner av tjänstepensionsförsäkring respektive försäkrad bör kompletteras så att även tjänstepensions- förmåner respektive tjänstepensionsförmånstagare omfattas. På så sätt kommer dessa även att omfattas av bestämmelserna om ålders- pension (10 och 11 §§), sjukpension (12 §) och efterlevandepension (13 och 14 §§) utan att ändringar behöver ske i dessa bestämmelser. 58 kap. 15 § bör kompletteras så att bestämmelserna om att bortse från förändringar av beloppen som beror på fondandelarnas kursutveckling vid fastställande av utbetalningarnas storlek även omfattar fondanknutna förmåner. Ändringarna som föreslås i 58 kap. 1 a § gör att även bestäm- melserna om försäkringsavtalets utformning i 58 kap. 16–16 b §§ bör göras tillämpliga för avtal om tjänstepensionsförmåner. För att säkerställa detta bör 16 §, 16 a § och 16 b § kompletteras. En lydelse som anger att bestämmelserna också bör tillämpas på avtal om tjänstepensionsförmåner som är att jämställa med pensionsförsäkring och uppfyller villkoren i 1 a § bör införas. Detta ligger helt i linje med den nya paragrafen i 6 a §. Därigenom kommer även bestäm- melserna om överlåtelse (17 §) och återköp och överföring (18 §) att gälla för avtal om tjänstepensionsförmåner. Bestämmelserna i 58 kap. 19–19 c §§ om avskattning till pensions- försäkring och tjänstepensionsavtal innehåller korsreferenser mellan paragraferna. I vissa av dessa paragrafer anges att bestämmelserna även är tillämpliga på tjänstepensionsavtal som är jämförbar med pensionsförsäkring och uppfyller villkoren i 1 a §. För att säker- ställa att dessa bestämmelser även bör gälla för avtal om tjänste- pensionsförmåner som är att jämställa med pensionsförsäkring bör sådana förtydligande införas i samtliga nu nämnda paragrafer. I 59 kap. 2 § behandlas när pensionssparavdrag får göras. För tydlighetens skull bör nu införas justeringar som innebär att bestäm- melserna även ska gälla med pensionsförsäkringar jämställt avtal om tjänstepensionsförmåner. 15.2.7Lager och pågående arbete Förslag: Definitioner om anskaffningsvärde, nettoförsäljnings- värde och återanskaffningsvärde avseende inkomstbeskattning av lager och pågående arbete ska även omfatta en hänvisning till lagen om årsredovisning för tjänstepensionsföretag. Redovisade materiella tillgångar och finansiella tillgångar i ett tjänstepensionsföretags balansräkning ska inkomstbeskattas som varulager. Skälen för förslaget: 17 kap. 2 § IL hänvisar till ÅRL, ÅKL och ÅRFL avseende anskaffningsvärde, nettoförsäljningsvärde och återanskaff- ningsvärde. Utredningen ser inget skäl till att inte denna bestäm- melse även bör omfatta tjänstepensionsföretag eftersom 4 kap. 3 § i den föreslagna lagen om årsredovisning för tjänstepensionsföretag (ÅRTPL) innehåller motsvarande bestämmelser. Ett försäkringsföretags placeringstillgångar ska, förutom kontors- fastigheter för den egna verksamheten samt andelar i dotterföretag och intresseföretag, behandlas som lagertillgångar i beskattnings- hänseende enligt 17 kap. 17 och 18 §§. Utredningen ser inget skäl till att inte dessa regler även ska gälla för tjänstepensionsföretags mate- riella tillgångar (C) och finansiella tillgångar (D), i den mån dessa tillgångar inte är föremål för avkastningsskatt. Utredningen före- slår att 17 kap. 17 och 18 §§ ändras så att de även omfattar redo- visade materiella och finansiella tillgångar enligt balansräkningen i ett tjänstepensionsföretag. Förslaget innebär inga ändringar i 20– 20 c §§. Förslag: Arbetsgivare ska få dra av för ett avtal med ett tjänstepensionsföretag. Samma begränsningar i arbetsgivarens avdragsrätt för avseende fondförsäkring ska gälla för som betalas av- seende fondanknutna förmåner till ett tjänstepensionsföretag. Skälen för förslaget: Bestämmelser om arbetsgivarens avdragsrätt för pensionskostnader finns i 28 kap. IL. För att avdragsätten även ska gälla för arbetsgivare som tecknar avtal med tjänstepensionsföre- tag måste vissa bestämmelser i ovan angivna kapitel kompletteras. I 28 kap. 2 § framgår i dess nuvarande lydelse att betalning enligt avtal med utländskt tjänstepensionsinstitut om tjänstepension jäm- ställs med betalning av en premie för pensionsförsäkring. Genom att införa ett tillägg om att även som betalas för ett avtal med ett tjänstepensionsföretag om tjänstepensionsförmån jämställs med betalning av en premie för pensionsförsäkring får arbetsgivaren denna avdragsrätt och medför skatteneutralitet för arbetsgivaren. Genom att premierna för tjänstepensionsförmånerna jämställs med premierna för tjänstepensionsförsäkringar behövs inga ändringar i 28 kap. 3 § (tryggandeformer), 15 § (begränsningen av avdrags- rätten för olika tryggandeformer), 19 § (pensionsförsäkring till efterlevande i särskilda fall) och 24 § (disponibla pensionsbelopp). I fråga om avdragsrätt för avseende fondanknutna för- måner i ett tjänstepensionsföretag bör samma begränsningsregler gälla som för avseende fondförsäkringar. Begränsningsregeln i 28 kap. 10 § bör kompletteras så att den även omfattar fond- anknutna förmåner. 15.3Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Förslag: Tjänstepensionsföretag ska vara skattskyldiga för av- kastningsskatt. Avkastningskatt ska inte utgå på tjänstepensionsförmåner som enbart avser olycks- eller sjukdomsfall. Beräkningarna av kapitalunderlaget ska anpassas till tjänste- pensionsföretagens terminologi. Tillgångar som motsvarar konsolideringsfonden, till den del fonden enligt bolagsordning eller stadgar får användas för åter- bäring i ett tjänstepensionsföretag, ska omfattas av avkastnings- skatt. Bestämmelserna om övertagande av skyldighet för avkast- ningsskatt samband med beståndsöverlåtelser bör även omfatta beståndsöverlåtelser som avser tjänstepensionsförmåner. Skälen för förslaget: Avkastningsskatt tas ut på kapital avsatt för tjänstepension, kapital i form av privat pensionssparande och på kapitalförsäkringar. Skatten betalas in av dem som förvaltar de avsatta medlen t.ex. försäkringsföretag, kreditinstitut (banker), pensions- stiftelser, företag som tryggar pensionen i balansräkningen och pensionssparinstitut. Om en individ köpt en utländsk kapital- eller pensionsförsäkring betalar individen själv skatten. Syftet med avkastningsskatten är att göra beskattningen mer lik- formig mellan privatpersoners direkta sparande i t.ex. banker och försäkringssparandet i pensions- och kapitalförsäkringar. Eftersom tjänstepensionsföretagen kommer att förvalta avsatta medel för tjänstepension blir de skattskyldiga för avkastningskatt. Detta kräver dock ändringar i bestämmelserna i avkastningsskatte- lagen. Bestämmelserna i 2 § bör kompletteras så att även tjänstepensions- företag blir skattskyldiga till avkastningsskatt. Avkastningsskatt ska inte utgå på tjänstepensionsförmåner som enbart avser olycks- eller sjukdomsfall eftersom dessa förmåner är föremål för inkomstskatt. Bestämmelserna i 3 a § om beräkningar av kapitalunderlaget bör anpassas till tjänstepensionsrörelselagens terminologi. Bestämmel- serna bör också kompletteras med hänvisningar till 11 kap. 19 §, 12 kap. 70 § och 13 kap. 22 § tjänstepensionsrörelselagen så att även tillgångar som motsvarar konsolideringsfonden i ett tjänstepensions- företag skatterättsligt ska anses förvaltade för förmånstagarnas räkning till den del fonden enligt bolagsordningen eller stadgarna får användas för återbäring. Bestämmelserna i 3 b § om beräkning av kapitalunderlaget samt 9 § om skattesats bör anpassas till tjänstepensionsrörelselagens termi- nologi. Bestämmelserna i 9 § om avkastningsskatt i samband med beståndsöverlåtelser bör även omfatta beståndsöverlåtelser som avser tjänstepensionsförmåner. Det innebär att om ett helt tjänstepensions- förmånsbestånd överlåts eller fusioneras mellan tjänstepensions- företag som är skattskyldiga enligt avkastningsskattelagen ska det övertagande företaget träda in i det överlåtande företagets skatte- situation. 15.4Lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Förslag: Ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag ska omfattas av tryggandelagens bestämmelser. Tryggandelagen ska kompletteras med hänvisning till lagen om årsredovisning i tjänstepensionsföretag avseende redovisning av pensionsåtagande. Skälen för förslaget: Ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag kan vara arbetsgivare. Tryggandelagens bestämmelser om vad arbetsgivaren får redovisa som avsatt till pensioner bör därför, i likhet med ömse- sidiga försäkringsbolag, även omfatta ömsesidiga tjänstepensions- bolag. Tryggandelagen bör också kompletteras med en hänvisning till den nya lagen om årsredovisning i tjänstepensionsföretag avseende redovisning av pensionsåtaganden i balansräkningen. 15.5Lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Förslag: Ingen stämpelskatt ska utgå på fastigheter om ett tjänste- pensionsföretag förvärvar ett helt tjänstepensionsförmånsbestånd från ett annat tjänstepensionsföretag. Skälen för förslaget: Om ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäkringsföretag medför det ingen stämpelskatt för de fastigheter som ingår i förvärvet. Utred- ningen ser inget skäl till att inte samma regler ska gälla om ett tjänste- pensionsföretag förvärvar ett helt tjänstepensionsförmånsbestånd från ett annat tjänstepensionsföretag där det ingår fastigheter. 15.6Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Förslag: Avtal om tjänstepensionsförmåner ska omfattas av bestämmelserna om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Skälen för förslaget: Utredningen ser inget skäl till att inte avtal om tjänstepensionsförmåner, i likhet med tjänstepensionsförsäk- ringar, ska omfattas av bestämmelserna om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. 15.7Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Förslag: för avtal om tjänstepensionsförmåner ska om- fattas av bestämmelserna om särskild löneskatt på pensionskost- nader. Skälen för förslaget: Utredningen ser inget skäl till att inte som erläggs för avtal om tjänstepensionsförmåner, i likhet med för tjänstepensionsförsäkringar, ska omfattas av bestämmel- serna om särskild löneskatt på pensionskostnader. 15.8Skatteförfarandelagen (2011:1244) Förslag: Tjänstepensionsföretag ska lämna motsvarande kontroll- uppgifter som försäkringsgivare avseende pensionsförsäkringar. Skälen för förslaget: Skatteförfarandelagen innehåller bestämmel- ser om när kontrolluppgifter ska lämnas. Kontrolluppgifter ska lämnas av försäkringsgivare. kontrollupp- gifter ska bland annat lämnas om pensionsförsäkringar, vid överlåtelse eller överföring av pensionsförsäkring till annan försäkringsgivare eller vid omständigheter som kan medföra avskattning av pensions- försäkringar. Skatteförfarandelagen innehåller vidare bestämmelser om innehållet i dessa kontrolluppgifter. Utredningen ser inget skäl till att inte tjänstepensionsföretag och avtal om pensionsförmåner ska omfattas av bestämmelserna – i likhet med dem som gäller för försäkringsgivare och pensionsförsäkringar – om kontrolluppgifter. 16Ikraftträdande-, övergångs- och omvandlingsregler 16.1Ikraftträdandet av ny reglering för tjänstepensionsföretag 16.1.1Ny reglering för tjänstepensionsföretag I det föregående har utredningen föreslagit att det ska införas en ny lag – tjänstepensionsrörelselagen (TPRL) – som ska reglera svenska tjänstepensionsföretag. Den nya lagen är en reglering för en särskild form av (på engelska Institution for Occupational Retirement Provision [IORP]) som, i likhet med andra former av tjänstepensionsinstitut, omfattas av den reglering som finns i tjänstepensionsdirektivet (IORP I-direktivet).1 Direktivet – som framförallt innehåller s.k. näringsrättsliga2 bestämmelser – är i många delar ett s.k. minimidirektiv och utredningen har valt att på vissa områden – bl.a. när det gäller solvensregleringen och regle- ringen kring företagsstyrning och riskhantering – föreslå en svensk reglering som går längre än den minimireglering som finns i det nu gällande direktivet.3 Vid utformningen av den näringsrättsliga reg- leringen i TPRL har utredningen även beaktat kommissionens förslag till ändringar i IORP I-direktivet, förslaget till IORP II-direktiv.4 Den associations- och civilrättsliga regleringen av tjänstepensions- institut regleras inte genom tjänstepensionsdirektivet. 1Europaparlamentets och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut. 2Med näringsrättsliga bestämmelser menas här bestämmelser om registrering/tillstånd, om vilken verksamhet som är tillåten, om närmare krav på den verksamhet som bedrivs, om förutsättningarna för att bedriva verksamhet i andra medlemsländer och bestämmelser om tillsynen över instituten. 3Se avsnitt 5.3. 4Förslag till och rådets direktiv om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (omarbetning), COM(2014) 167 final. Ikraftträdande-, övergångs- och omvandlingsregler har i dessa delar valt att föreslå en reglering efter mönster från den som gäller på försäkringsområdet, men med beaktande av de skill- nader som finns mellan å den ena sidan tjänstepensionsföretag och deras verksamhet och å den andra sidan försäkringsföretag och deras verksamhet. Tjänstepensionsföretag ska enligt den nya regleringen kunna bildas i form av tjänstepensionsaktiebolag, ömsesidiga tjänste- pensionsbolag eller tjänstepensionsföreningar. Ett tjänstepensionsföretag enligt den nya regleringen känneteck- nas framförallt av att dess verksamhet inte får avse någonting annat än tillhandahållande av tjänstepensionsförmåner5, och att tjänste- pensionsföretaget gentemot arbetstagaren eller annan ersättnings- berättigad står för åtagandet6 att täcka s.k. biometriska risker7 eller garanterar viss avkastning eller förmånsnivå. Utredningens allmänna utgångspunkter för den nya regleringen inklusive övergångs- och omvandlingsregleringen finns i avsnitt 5, särskilt avsnitt 5.7–5.9. 16.1.2Ikraftträdande av den nya regleringen Förslag: Lagen om tjänstepensionsrörelse ska träda i kraft . Skälen för förslaget: Utgångspunkten för utredningens förslag är att det är angeläget att möjliggöra nybildning av svenska tjänstepensions- institut även i annan form än pensionsstiftelse.8 Den nu föreslagna regleringen kan träda i kraft så snart det är praktiskt möjligt, vilket torde vara . Den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet av den nya lagen sammanfaller med den förväntade ikraftträdandetidpunkten för merparten av de ändringar som måste göras i försäkringsrörelse- lagen (2010:2043, FRL) till följd av det s.k. Solvens . 5Att verksamheten i ett tjänstepensionsföretag ska vara avgränsad till endast tjänstepensions- förmåner skiljer ett tjänstepensionsföretag från ett försäkringsföretag som kan välja att avgränsa sin verksamhet till att endast avse försäkringar som har samband med tjänste- pensionsverksamhet. 6Att tjänstepensionsföretaget ska stå för risken/åtagandet/garantin gentemot arbetstagaren eller andra ersättningsberättigade skiljer ett tjänstepensionsföretag från en pensionsstiftelse som inte har något direkt åtagande gentemot arbetstagaren eller andra ersättningsberättigade. 7Med biometriska risker avses risker kopplade till dödsfall, invaliditet eller lång levnad. 8Se avsnitt 5. Ikraftträdande-, övergångs- och omvandlingsregler Enligt utredningens mening är det en fördel om den nya regle- ringen för tjänstepensionsföretag träder i kraft som den reformerade regleringen för försäkringsföretag, eftersom det innebär ett ikraftträdande av ett helt regelpaket som sammantaget skapar en modern och EU-anpassad svensk reglering av försäkrings- respektive tjänstepensionsföretag. Mot bakgrund av att utredningen i sitt förslag till ny reglering av tjänstepensionsföretag har beaktat kommissionens förslag till s.k. IORP II-direktiv, gör utredningen bedömningen att de revideringar av den nya lagen som eventuellt måste göras när IORP II-direktivet väl har antagits inte bör bli av sådan art och omfattning att det är motiverat att avvakta med ikraftträdandet till dess att det komman- de IORP II-direktivet har antagits. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att den nya lagen om tjänstepensionsrörelse ska träda ikraft , vilket alltså innebär att det fr.o.m. den tidpunkten blir möjligt att bilda nya i annan form än pensionsstiftelser. 16.2Behovet av särskild övergångs- och omvandlingsreglering Bedömning: Utredningens förslag till reglering i kombination med det hittillsvarande svenska regelverket skapar behov av en särskild övergångs- och omvandlingsreglering för de tjänste- pensionskassor och livförsäkringsföretag som tillämpar det nu- varande svenska regelverket för tjänstepensionsförsäkringar, samt för vissa andra försäkringsföretag som meddelar försäkringar som har sin grund i överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Genom omvandlingsregleringen ska de aktuella företagen ges möjlighet att genom ett särskilt förfarande få en prövning av huruvida företaget och dess verksamhet uppfyller kraven i den nya lagen och då få tillstånd att övergå från att tillämpa den äldre specialregleringen för tjänstepensionsverksamhet till att i stället tillämpa den nya specialregleringen för företag som enbart till- handahåller tjänstepensionsförmåner (omvandling). Ikraftträdande-, övergångs- och omvandlingsregler Skälen för bedömningen: Den svenska regleringen på det som här kan kallas tjänstepensionsområdet kan – starkt förenklat – sägas bygga på en specialreglering för verksamhet som avser tjänstepensions- försäkringar, där bestämmelser från tjänstepensionsdirektivet har tagits in i försäkringsrörelselagen (FRL) respektive lagen (1972:262) om understödsföreningar (UFL). För en närmare genomgång av den nuvarande regleringen hänvisas till avsnitt 2 och 4. Som framgått i avsnitt 4.3 bör den nuvarande svenska regleringen ses i ljuset av att försäkrings- och tjänstepensionsdirektiven inför- livats i svensk rätt utan att det har genomförts någon mer genom- gripande systematisk förändring av den samlade nationella regle- ringen i syfte att fullt ut anpassa denna till den gemenskapsrättsliga systematiken. Detta har bl.a. inneburit att det inte har införts någon egentlig självständig reglering för som står risk. Som framgått ovan föreslår utredningen att det nu ska införas en självständig reglering för svenska tjänstepensionsföretag, dvs. för som står risk. Som framgått i av- snitt 5.3.1 föreslår utredningen vidare att den nya regleringen inte ska vara begränsad till att endast avse ett återinförande av den numer upphävda regleringen för understödsföreningar i form av tjänste- pensionskassor. Utredningen föreslår i stället ett regelverk där den associations- rättsliga regleringen för de framtida tjänstepensionsföretagen ska ha sin utgångspunkt i modern associationsrätt, vilket bl.a. innebär ett utökat antal möjliga associationsformer för svenska tjänstepensions- institut och att regleringen kommer att förändras i takt med förändringar i den allmänna associationsrätten. Eftersom det nya regelverket är en reglering av tjänstepensionsinstitut ska den näringsrättsliga regleringen ta sin utgångspunkt i det regelverk som finns för tjänstepensionsinstitut på EU-nivå, och utredningen före- slår därför att den nya svenska regleringen ska bygga på den struktur och terminologi som finns i tjänstepensionsdirektivet. Det bör dock i sammanhanget understrykas att tjänstepensionsdirektivet i stora delar är ett s.k. minimidirektiv, vilket innebär att det finns ett visst nationellt handlingsutrymme när det gäller utformningen av de näringsrättsliga bestämmelserna. Som framgått i avsnitten 5.3.4 och 5.3.5 föreslår utredningen en förstärkt nationell reglering såvitt avser solvensregelverket och regleringen kring företagsstyrning och risk- hantering. Det näringsrättsliga regelverket kommer att för- ändras i takt med de förändringar i regleringen av tjänstepensions- Ikraftträdande-, övergångs- och omvandlingsregler institut som sker på EU-nivå. Sammantaget kan konstateras att utredningens förslag – om det genomförs – kommer att innebära en genomgripande reformering av regleringen för svenska tjänste- pensionsinstitut. Den nu föreslagna reformeringen av regelverket för de kan jämföras med de genomgripande för- ändringar som har skett i regleringen för de svenska försäkringsföre- tagen. Den associationsrättsliga regleringen för dessa företag refor- merades i samband med införandet av den nya FRL , och en genomgripande reformering av den näringsrättsliga regelverket för försäkringsföretagen håller nu på att ske genom införande av Solvens som ska börja tillämpas . Vad som sagts innebär sammantaget att den svenska regle- ringen på tjänstepensionsområdet har förändrats i grunden. De sam- mantagna förändringarna kan beskrivas som en övergång från en historiskt betingad regleringsmiljö där tjänstepensionskassor och vissa livförsäkringsföretag har tillämpat en specialreglering för tjänste- pensionsprodukter som har byggt på en mix av regler från försäk- rings- och tjänstepensionsdirektiven, till en mer modern och EU- anpassad regleringsmiljö med fristående regleringar för å den ena sidan tjänstepensionsföretag som följer det – – reformerade tjänstepensionsdirektivet (IORP II-direktivet) och å den andra sidan försäkringsföretag som följer det reformerade försäkringsdirektivet (Solvens II-direktivet). Enligt utredningens bedömning är de samlade förändringarna i den svenska regleringsmiljön av sådan art att det finns behov av en särskild övergångsreglering för de svenska företag som har tillämpat den äldre specialregleringen för tjänstepensions- försäkringar (tjänstepensionskassor och vissa livförsäkringsföretag). Utredningens bedömning är att det även finns behov av en sär- skild övergångsreglering för försäkringsföretag som har meddelat andra typer av försäkringar som har sin grund i överenskommelser mellan parterna på arbetsmarknaden, även om dessa försäkringar inte har klassats som tjänstepensionsförsäkringar (livförsäkring) enligt nuvarande regelverk. Bedömningen grundas här på att även denna typ av företag torde kunna komma att uppfylla kraven i den nya lagen för tjänstepensionsföretag.