sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — I utredningen i ett reformerat försvar (SOU 2010:86) uppmärksammades den möjliga problematik som kan upp- stå för personer som arbetar i en tidsbegränsad anställning, särskilt mot bakgrund av att det svenska samhället i huvudsak är uppbyggt kring tillsvidareanställningar. Praktiska problem som uppmärksammades och som kan uppstå för den som inte har en tillsvidareanställning angavs bl.a. vara svårigheter att få banklån och andra krediter samt att kunna få ett hyreskontrakt. Utredningen bedömde att tidsbegränsade anställningar för grupp- befäl, soldater och sjömän (GSS) som uppgick till skulle kunna utgöra en tillräckligt lång anställningstid för att GSS skulle kunna beviljas bostadslån och ges möjlighet till att få ett hyres- kontrakt. I utredningen gjordes internationella jämförelser enligt vilka det bl.a. framkom att soldater i exempelvis kunde få fria eller subventionerade bostäder som ett led i att rekrytera och behålla soldater. I lyfts vikten av arbetstagarens förutsättningar till ett civilt arbete och att ha en bra social situation efter genom- förd kontraktsperiod i ett led att behålla soldaterna hela den överens- komna anställningstiden. I erbjuder försvaret därför sol- dater flera förmåner, bl.a. när det gäller bostäder, för att uppmuntra den enskilde att stanna i anställningen. Även regeringen var i propositionen Soldatanställningar i Försvars- makten (prop. 2011/12:115) av uppfattningen att en visstidsanställ- ning som gäller för en förhållandevis bör kunna Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän utgöra tillräckligt underlag för att en arbetstagare ska kunna få bostadslån och hyreskontrakt. På uppdrag av regeringen ska och 16 andra myndigheter följa utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor, dvs. Som ett led i detta framställer rapporten – lägesrapport där myndigheten redo- visar utfallet av bl.a. antal kommuner där det råder bostadsbrist för ungdomar, antal unga i hyresrätt med eget förstahandskontrakt och boendeutgifternas andel av den disponibla inkomsten för unga. Statistiken är hämtad från och egna undersökningar. I rapporten – lägesrapport (2013:17) redo- visade att det har byggts för få bostäder i och att en generell bostadsbrist ofta försvårar för ungdomar att konkurrera om bostäder på bostadsmarknaden. Enligt marknadsenkät uppgav 158 kommuner att det råder brist på den typ av bostäder som ungdomar efterfrågar. Detta är en ökning med fyra kommuner . Bristen på bostäder för unga har ökat kontinuerligt . Av de kommuner som uppgett att de har brist på bostäder för ungdomar var av dessa belägna utanför storstäderna och på högskoleorterna. Problemet finns dock även i mindre kommu- ner där de tillgängliga lägenheterna ofta är för stora och/eller för dyra. Ungefär en tredjedel av landets kommuner uppger att de inte har problem med att erbjuda ungdomar lämplig bostad. Två tredjedelar av ungdomar i åldern 20–har ett eget boende. Av dessa bor i hyresrätt med första- handskontrakt. Den högsta delen av unga med hyresrätt och första- handskontrakt finns i ; , medan den lägsta andelen unga med hyresrätt och förstahandskontrakt finns i ; . Av rapporten framkommer bl.a. att den disponibla inkomsten spelar en avgörande roll för hushållens möjligheter att skaffa sig eget boende och för att kunna behålla bostaden. Svarar boende- utgifterna för en hög andel av den disponibla inkomsten, blir det Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän följaktligen en mindre del av inkomsten kvar till övriga utgifter. Boendeutgifternas andel av den disponibla inkomsten har ökat för de unga som bor i hyresrätt med förstahandskontrakt och låg på av den disponibla inkomsten1. Förbandskommunerna om bostadsfrågan för gruppbefäl, soldater och sjömän De 32 kommuner där Försvarsmakten har förband eller andra en- heter organiserade, s.k. förbandskommuner, har fått möjlighet att lämna upplysningar till utredningen, bl.a. när det gäller bostads- situationen i kommunen, om GSS möjligheter att ordna egen bo- stad och om andra sociala villkor för GSS. Utredningen har fått svar från 18 av förbandskommunerna. Av svaren framgår att tolv av förbandskommunerna har direkta problem med bostadsbrist. Av svaren framgår vidare att det i vissa av för- bandskommunerna byggs bostäder, men kommunerna har framhållit att konkurrensen om bostäderna kommer att vara stor när de väl är klara. Enligt uppgifter som lämnats till utredningen kan kötiden för en hyreslägenhet i den kommunala bostadskön i vissa av förbands- kommunerna uppgå till två till . En utmaning som några förbandskommuner pekat på är att det krävs en beställare som garanterar efterfrågan och som tecknar av- tal om bostäder för att dessa ska kunna reserveras enbart för GSS. En sådan roll får Försvarsmakten inte ta . Utan garantier vill byggbolagen inte bygga. Behovet av långsiktighet i den nationella försvarspolitiken anses vara grundläggande för planerandet och byggandet av nya bostäder i vissa förbandskommuner. Kommuner har förklarat att de kan behöva stöttning med finansiering för att bygga särskilda bostäder för GSS. Flera förbandskommuner har framfört att Försvars- makten bör ges förutsättningar för att kunna agera lokalt i bostads- frågan, särskilt eftersom denna fråga har direkt påverkan på rekry- teringen. 1 Boendeutgiftsprocenten anger nivån på boendeutgiften i relation till inkomsten. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän I svar från vissa förbandskommuner pekas på likheten mellan GSS och studenters bostadsbehov. Förbandskommuner har med olika medel försökt att råda bot på bostadsbristen för GSS, t.ex. genom att informera allmänheten om bristen på bostäder för sol- dater och genom att uppmana de som har uthyrningsbara rum eller stuguthyrning att hyra ut till soldaterna. Försvarsmaktens egen verksamhet påverkar också möjligheten till byggnation i vissa kommuner, exempelvis p.g.a. totalförsvarets riksintressen2. Många parametrar ska alltså stämma för att bostäder ska kunna byggas. Många förbandskommuner har framhållit vikten av att GSS mantalsskriver sig i förbandskommunen i stället för att vara mantals- skriven i en annan kommun. GSS och eventuella övriga familje- medlemmar får då en starkare anknytning till kommunen. Att vara skriven i kommunen är även en fördel för GSS då denne får full till- gång till bl.a. sjuk- och tandvård inom kommunen. I detta samman- hang har kommuner framhållit att det är viktigt att GSS anser att det är tillräckligt attraktivt att bo i kommunen och lämpliga bo- städer måste kunna erbjudas GSS. gjorde berörda förbandskommuner i en boendestudie i enkätform bland GSS vid förbanden K 3, P 4 och Trängregementet. Av enkätsvaren framgår bl.a. att GSS uppgett att fördelarna med att bo på arbetsorten är att de kommer nära arbetsplatsen och slipper att pendla. Detta bidrar till att GSS sparar tid och pengar samt att de får närmare till sina kollegor. De hinder för att flytta till arbetsorten som uppmärk- sammades i enkätsvaren var att det råder bostadsbrist på orten, att det är lång bostadskö och att det är för dyrt eller för stort boende som erbjuds. Andra hinder är att familjen inte vill flytta och att man trivs i sin hemkommun. Av enkätsvaren framgick vidare att GSS önskade att det byggs fler små lägenheter och att det upprättas en egen bostadskö för GSS. Många som svarade på enkäten tyckte även att det skulle vara 2 Enligt 3 kap. 9 § (1998:808) ska mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt motverka total- försvarets intressen. Områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för total- försvarets anläggningar ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän bra om det byggdes specialboenden för GSS. Önskemål om sänkta hyror var en annan synpunkt som framfördes. Stiftelsen (Stiftelsen) bildades i syfte att erbjuda elever vid () bostäder i . Stiftelsen hyr ut lägenheter till GSS, lärare och elever vid () samt civil och mili- tär personal inom Försvarsmakten3. Efter en permutation av stiftelsens stadgar får stiftelsen numera även förvärva, uppföra och förvalta bostadslägen- heter i , , och Bro4. Stiftelsen äger 567 bostadslägenheter. Vidare hyr stiftelsen in 373 bostadslägenheter från 19 andra fastighetsägare genom så kallad blockförhyrning5. inte drivs med något vinstintresse kan den även vid nybyggnation erbjuda lägenheter med förhåll- andevis låga hyror. I en rambeställning från Försvarsmakten beräknas behovet uppgå till 850 lägenheter för GSS i Mälardals- området. I området ingår garnison, garnison, garnison och garnison. Enligt Försvarsmaktens rambeställning för förbanden inom kvar- står sedan ett behov av ytterligare cirka 1 000 lägenheter . 3Stiftelsens bostäder är i första hand avsedda för elever vid () och försvarets skolor och i andra hand för försvarsanställda. 4Kammarkollegiet avslog Stiftelsen ansökan om att stadgarna skulle ändras på så sätt att Stiftelsens verksamhetsområde skulle omfatta samtliga de delar av landet där FHS eller försvarets skolor kan komma att ha sina verksamheter vid en eventuell utlokalisering. Kammarkollegiet medgav endast att Stiftelsen framöver ska få bedriva verk- samhet i , , och (Kammarkollegiets Dnr 9.2-2080-11). Stiftelsen har därför inte, såvida inte en ny ansökan om permutation av Stiftelsens stadgar beviljas av Kammarkollegiet, möjlighet att verka i andra delar av . 5Enligt 12 kap. 1 § jordabalken (1970:994) får parterna avtala om förbehåll som strider mot vad som sägs i tolfte kapitlet om sådana lägenheter, under förutsättning att förbehållet inte strider mot bestämmelserna om lokaler och inte heller avser rätten till förlängning av avtalet eller grunderna för fastställande av hyresvillkoren i samband med sådan förlängning om hyresavtalet omfattar minst tre bostadslägenheter, som hyresgästen ska hyra ut i andra hand eller upplåta med kooperativ hyresrätt. Ett sådant förbehåll gäller endast om det godkänts av hyresnämnden. Godkännande behövs dock inte om staten, kommun, landsting eller kom- munalförbund är hyresvärd. Ett sådant här förfarande kallas för blockförhyrning. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän Stiftelsen har påbörjat att administrera sin uthyr- ning av bostäder i via en webbaserad plattform. Detta syftar till att underlätta för GSS att söka lägenheter. Stiftelsen har även inlett en försöksverksamhet där de hyr ut bostäder till tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T). Detta projekt har till syfte att underlätta rekryteringen av GSS/T då dessa personer kan hyra bostad via Stiftelsen så länge de är kvar i den tidsbegränsade anställningen i Försvarsmakten. GSS/T hyr alltså bostaden av Stiftelsen även mellan tjänstgöringsperioderna i Försvarsmakten. Möjligheten för vissa lärosäten att upplåta lägenheter för bostadsändamål Enligt huvudregeln i förordningen (1993:528) om statliga myndig- heters lokalförsörjning får en myndighet inte ingå hyresavtal för bostadslägenheter i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad (9 a §). Enligt ett regeringsbeslut medgavs universi- tet, , , universi- tet, , Kungl. Tekniska högskolan, hög- skola, och att under en prövotid, , upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter på respektive läro- säte6. Denna prövotid har sedermera förlängts till slutet av år 20167. Detta beslut innebär ett undantag från 9 a § första stycket i för- ordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning. Anledningen till det nu nämnda undantaget har sin grund i att ett flertal lärosäten har haft problem med att rekrytera studenter och att en faktor som påverkat rekryteringen negativt är att poten- tiella studenter antingen upplever eller direkt drabbats av att det saknas bostäder på studieorten. Dåvarande , som sedan ombildats till Universitets- kanslerämbetet, fick i uppdrag av regeringen att beskriva hur lärosätena bedriver arbetet med andrahandsuthyr- ningen, att utvärdera hur lärosätenas möjlighet att hyra ut bostäder 6U2010/4277/UH. 7U2013/3504/UH. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän i andra hand har påverkat studenternas tillgång till studentbostad på studieorten samt huruvida lärosätena använder möjligheten till andrahandsuthyrning strategiskt vid rekrytering av studenter. Uni- versitetskanslerämbetet ska avlämna sin rapport . Enligt en utvärdering som gjordes fram- kom att ett flertal av lärosätena ansåg att möjligheten att hyra ut bostäder till studenter i andra hand har stor betydelse vid kon- kurrensen om utländska masterstudenter. Flera av lärosätena hade dock problem med beläggningsgraden på lägenheterna, vilket skapade inkomstbortfall. Det ekonomiska underskottet belastade stats- anslaget. var vid utvärderingstillfället osäker på om lärosäten ska vara en aktör på bostadsmarknaden, då ekono- miska resurser som egentligen var avsedda till grundutbildningen gick till att täcka kostnader som uppstod vid hantering av uthyr- ningen och vakanser. lyfte i utvärderingen frågan om att öka blockförhyrningen till att även omfatta personal. menade att detta skulle kunna göra sys- temet mer ekonomiskt hållbart, då andelen vakanser antagligen skulle bli färre8. Försvarsmakten bör ges möjlighet att i andra hand hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän Regeringen har poängterat att försvarsreformen, som är byggd på ett system med frivilligt anställda soldater, är en samhällsreform som hela samhället har ett ansvar för att genomföra. Vikten av att Försvarsmakten har en väl fungerande personalförsörjning när det gäller GSS är alltså något som inte bara är av intresse för Försvars- makten utan det berör hela samhället. Min uppfattning är därför att det finns skäl för att kunna anse att personalkategorin GSS i vissa fall ska kunna särbehandlas. Gruppen kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) består till större delen av yngre personer och för många GSS/K är boendet som de skaffar sig efter genomförd grundläggande militära utbildning (GMU) det första egna boendet. 8 U2011/680/UH. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän Denna grupp är således, i de flesta fall, i behov av mindre lägen- heter för singelhushåll med relativt låg hyra. Detta då GSS/K har en ingångsgrundlön som uppgick till . Boendeutgifternas andel av den disponibla inkomsten för unga som bor i hyresrätt med förstahandskontrakt ligger enligt boende på . Att behöva betala av den disponibla inkomsten i hyra betyder att det inte blir mycket pengar över för annat. Detta gäller naturligtvis även för andra personer/yrkesgrupper med motsvarande inkomst. Med ett personalförsörjningssystem i Försvarsmakten som är grundat på anställningsavtal i stället för på plikt förväntas nyanställda kon- tinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) att sörja för egen kost och logi. Övergången från boende på loge- ment, vilken är fallet under GMU, till att de nyanställda GSS/K ska finna eget boende i närhet till arbetsplatsen på ett förband ställer i vissa fall höga krav på förbandskommunerna. Med den bostadsbrist som råder i en rad kommuner leder detta till att många GSS/K tvingas till alternativa boendelösningar som att bo tillsammans med andra i större lägenheter, att hyra bostäder i andra hand vilket ofta är dyrare än att hyra i första hand, eller att bo utanför förbandsorten och pendla till arbetsplatsen. (SveSo) har framhållit att bl.a. frågorna kring hur GSS/K ska ordna med eget boende måste lösas för att GSS/K ska kunna arbeta i Försvarsmakten och för att det nya personalförsörjningssystemet i Försvarsmakten ska fungera. Kommunerna är ansvariga för planeringen av byggandet av bo- städer inom respektive kommun. För att kommunerna ska satsa ekonomiska medel på att bygga särskilda soldatbostäder krävs det långsiktighet. Detta är ett problem eftersom att staten, när det gäller förbanden och deras placering i olika kommuner, inte kan garantera kommunerna tillräckligt lång planeringssäkerhet. Några av de förbandskommuner som utredningen har varit i kontakt med har förklarat att de inte vågar bygga ytterligare bostäder i kom- munen då de inte är säkra på om Försvarsmaktens verksamhet i kommunen kommer att finnas kvar . Eftersom det är stats- Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän makterna som beslutar om Försvarsmaktens organisation kan några garantier på inte ges. Kommuner har även påtalat svårigheterna i att särbehandla GSS/K då detta skulle strida mot kommunallagens likabehandlingsprincip och lokaliseringsprincip. Ett annat problem är att många GSS/K inte folkbokför sig i kommunen där de arbetar vilket leder till problem för GSS/K att få tillgång till vård och omsorg och andra sociala för- måner som kommuninvånare har rätt till. För att Försvarsmaktens personalförsörjning av GSS ska säker- ställas är det av vikt att GSS har tillgång till och kan erbjudas bo- städer i den ort, eller i nära anslutning till den ort, där de arbetar. Bostadsfrågan är direkt bidragande till Försvarsmaktens förmåga att rekrytera och behålla gruppbefäl, soldater och sjömän, något som ligger i landets och samhällets intresse. Förslag till att öka gruppbefäls, soldaters, och sjömäns möjligheter att hitta boende Ett alternativ som skulle kunna bidra till att minska problemen för gruppbefäl, soldater och sjömän att hitta lämpligt boende i närhet till tjänstgöringsorten skulle vara om Stiftelsen på nytt ansöker hos Kammarkollegiet om permutation av sina stadgar. Ett bifall till en ansökan om att Stiftelsen skulle kunna verka i hela skulle underlätta för enskilda GSS att hitta lämpligt boende till en rimlig kostnad i hela landet och inte bara vid förband i Stor- . Det alternativ som jag föreslår som skulle kunna bidra till att minska problemen för GSS att hitta lämpligt boende i närhet till tjänstgöringsorten är att Försvarsmakten ska ges möjlighet att hyra ut bostäder i andra hand till GSS. Det jag avser är främst bostäder för GSS/K utanför förbandsområdet och således inte att Försvars- makten ska låta GSS/K hyra en sängplats på ett logement. Mitt förslag innebär inte att Försvarsmakten ska bli skyldig att tillhandahålla GSS/K med ett andrahandskontrakt för en lägenhet. Förslaget ska endast ses som en möjlig väg för Försvarsmakten att underlätta/hjälpa sina anställda GSS att erhålla en hyreslägenhet. Möjligheten ska endast kunna användas som en enskild är anställd som GSS. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän Detta förslag kommer inte att lösa alla problem som råder kring svårigheter för GSS att hitta en egen bostad i närhet till sin arbets- plats, men det är ett steg i rätt riktning. Mot bakgrund av det nu anförda föreslår jag ett tillägg i förord- ningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning som ger Försvarsmakten möjlighet att i andra hand hyra ut bostads- lägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän. Hur detta ska administreras, av Försvarsmakten eller om För- svarsmakten ska anlita någon annan aktör att bistå med detta, är en fråga som Försvarsmakten själv bör besluta om. Den föreslagna författningsändringen innebär inte någon begräns- ning för Försvarsmakten att i andra hand välja om de ska hyra ut bostadslägenheter i andra hand både till GSS/K och GSS/T. Det är min uppfattning att Försvarsmakten i ett inledande skede endast bör hyra ut bostäder i andra hand åt GSS/K för att därefter, i ett senare skede, utvärdera Stiftelsen försöksverksamhet där de hyr ut bostäder till GSS/T (se ovan). Försvarsmakten kan sedan besluta om Försvarsmaktens andrahandsuthyrning av bostads- lägenheter även ska innefatta GSS/T. När det gäller frågan om boende för GSS/T vid utbildning och övning är lösningen på bostadsfrågan snarare en annan. Enligt min uppfattning löses denna problematik lämpligast genom att för- bandet erbjuder GSS/T tillfälligt boende på förbanden i samband med utbildning och övning. En förutsättning för att detta ska vara attraktivt ur den enskildes synpunkt är att denna förmån är fri från beskattning (se mitt resonemang om detta i avsnitt 12.2.3). 12.2.2Deltidsbegränsningsregeln bör utredas i särskild ordning Bedömning: De problem som kan uppkomma för tjänst- görande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) på grund av den s.k. deltidsbegränsningsregeln bör utredas närmare och i ett mer övergripande och samlat sammanhang. Utredningen har samrått med och överlämnat underlag till Kommittén om håll- bara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04) som bl.a. ser över deltidsbegränsningsregeln. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän Enligt 7 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring lämnas arbetslöshetsersättning under sammanlagt längst 75 ersätt- ningsdagar för veckor som en person ut- för eller deklarerar deltidsarbete. Resterande ersättningsdagar i peri- oden får bara användas för veckor som personen inte utför eller deklarerar något arbete (fortsättningsvis kallad deltidsbegränsnings- regeln). Deltidsbegränsningsregeln påverkar inte den totala ersättnings- periodens längd. Det kan finnas ersättningsdagar kvar när deltids- begränsningen nås, vilket innebär att en arbetssökande kan fort- sätta uppbära ersättning de veckor som han eller hon inte arbetar9. Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring () innehåller regler om bisyssla som innebär att en arbetslös person under vissa förutsättningar kan inneha en bisyssla utan att bisysslan påverkar rätten till arbetslöshetsersättning. Av 39 § framgår att med bisyssla avses i lagen sådant arbete i anställning eller näringsverk- samhet som den sökande före arbetslöshetens inträde utfört vid sidan av sitt heltidsarbete. För att en anställning ska anses som bisyssla får inkomsten från anställningen i genomsnitt inte överstiga ett belopp som mot- svarar 6 grundbelopp per vecka10. Enligt 39 a § ska vid beräkning av dagpenningbelopp hän- syn inte tas till sådan bisyssla som avses i 39 §. Detta gäller dock under förutsättning att bisysslan inte utvidgas under arbetslösheten och att bisysslan inte hindrar personen från att ta ett lämpligt heltidsarbete. Om inkomsten från bisysslan efter arbetslöshetens 9Tidigare uppgick motsvarande antal dagar 300. Ett syfte med de förändrade reglerna var att regeringen ville öka incitamenten för deltidsarbetslösa att gå över till heltidssysselsättning. Förändringen var även menad att öka incitamenten för arbetsgivarna att erbjuda heltids- arbete i större utsträckning till deltidsanställda. Förändringen beräknades därutöver minska möjligheten till överutnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen, samt medföra en minskning av utgifterna i denna om för perioden –2010. Nuvarande del- tidsbegränsningsregeln medger alltså att ersättning i kombination med deltidsarbete lämnas under som längst (av förändrade regler för deltidsarbetslösa, RIR 2014:5). 10Grundbeloppets storlek är reglerat i 3 § i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäk- ring. Ett grundbelopp uppgår till per dag. är max- beloppet /vecka. Beroende på hur mycket en person har arbetat kan inkomstens storlek variera men får inte överstiga /vecka i genomsnitt. Förbättringar av sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän inträde överstiger ett belopp som motsvarar 6 grundbelopp , ska hela det överskjutande beloppet dras av från dagpenningen. En av förutsättningarna för att få en anställning godkänd som bisyssla enligt är att bisysslan utförts vid sidan av ett heltids- arbete . Såvitt känt har det ännu inte uppstått något fall där tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller (GSS/T) begärt prövning eller inte fått sin tjänstgöring som GSS/T godkänd som bisyssla enligt . Deltidsbegränsningsregeln och dess påverkan på rekryteringen av och möjligheten att behålla GSS/T i sin anställning hos Försvarsmakten