sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — En målsättning med den nulägesanalys som har genomförts har varit att fånga upp tidiga lärdomar kring länens arbeten med att ta fram agendorna. På grund av att det stora flertalet län fortfarande befinner sig tidigt i processen med de regionala digitala agendorna är det inte möjligt att isolera övergripande framgångs- faktorer för arbetet som är giltiga för alla län. Gemensamt för de län som har varit framgångsrika så långt är att de har lyckats mobilisera organisationer och engagera personer inom länen som har varit viktiga för processerna. De län som har befintliga strukturer för samverkan och ett gynnsamt samarbetsklimat inom länet har bättre förut- sättningar för sina processer. Ett flertal län förefaller även fram- gångsrikt ha arbetat med att tydliggöra roller och ansvar inom ramen för processerna. Det är vidare tydligt att operativt ansvariga i länen har upplevt olika grader av stöd och engagemang från styrgrupper och led- ningsfunktioner. Det gäller förankring både på politisk och tjänste- Arbetet med de regionala digitala agendorna mannanivå, såväl internt inom respektive organisationer som i länet i stort. Där detta upplevs ha fungerat väl lyfts det fram som en viktig framgångsfaktor för arbetet. Ett flertal representanter vittnar emellertid om en brist på engagemang från ledningsnivå i sina respektive organisationer och län, vilket beskrivs ha försvårat och försenat arbetet. Inför det fortsatta arbetet kommer det att bli viktigt att få till en aktiv förvaltning av de regionala digitala agendorna som säkerställer löpande engagemang bland länens aktörer. Att sätta upp kortsiktiga uppföljningsbara mål där agendorna blir föremål för regelbundna revideringar kan vara ett bra sätt för länen att uppmuntra detta. Det gör det också lättare för aktörerna att förhålla sig till den snabba utvecklingstakten inom it- och telekomsektorn. Att synliggöra goda exempel kan vara ett annat effektivt sätt att skapa intresse och engagemang för digitaliseringen av länen. Fram- gångsrika aktörer på lokal och regional nivå är ofta villiga att dela med sig av sina framgångar. Om det kan göras på ett smart och öppet sätt regionalt, men också nationellt, kan det i sig skapa ett tryck för förändring som kan gynna digitaliseringen av . Regionalt finns det redan goda exempel på hur man kan arbeta med olika digitala lösningar för att tillgängliggöra och sprida information. Länen ser framför sig att delar av implementeringsarbetet av de regionala digitala agendorna kommer att ske i projektform. Repre- sentanter för arbetet har i detta sammanhang angett att det kan finnas en risk att implementeringsarbetet inte kommer igång fullt ut efter det att agendorna har antagits på grund av bristande finansi- ering. Detta kan bli ett problem för inte minst de län som tidigt har antagit sina agendor. I väntan på att nya nationella program- perioder med tillhörande finansiering startar upp är möjligheterna att växla upp regionala och lokala medel mindre. Flera representanter pekar på att möjligheterna att växla upp den egna organisationens medel kan utgöra ett viktigt argument och påtryckningsmedel för att kraftsamla regionalt. De som driver arbetet med att ta fram de digitala agendorna i länen pekar på flera viktiga utmaningar för det fortsatta arbetet. Att få länens kommuner att samverka med varandra och kraftsamla mot gemensamma mål ses som den enskilt största utmaningen. Nyckeln för att möta den utmaningen kommer bli att för kommunchefer och andra centrala personer synliggöra kommunernas potentiella vinster av att tillvarata digitaliseringens möjligheter. Detta kan där- för komma att bli en prioriterad åtgärd för det fortsatta arbetet. 5Digitaliseringens möjligheter behöver uppmärksammas inom skola och undervisning Det svenska utbildningsväsendet är av central betydelse i att rusta barn och ungdomar för framtidens samhälle. genom- syrar it stora delar av vårt samhälle, en utveckling som vi har all anledning att tro kommer att fortsätta. Det är därför viktigt att skolan ges förutsättningar att utveckla svenska elevers förmåga att hantera digitala verktyg både som en del av kunskapsinhämtningen och för att kunna verka och fungera i dagens och framtidens sam- hälle. Ökade inslag av it i undervisningen bedömer vi till exempel kan främja flickors intresse för it och bidra till att minska den könsmässiga snedrekryteringen till högre utbildningar med it- inriktning. I förlängningen kan det bidra till att minska den skeva könsfördelningen inom exempelvis it-branschen. Mycket talar för att digitala lärresurser kan bidra till jämställdheten också i den kanske mest akuta jämställdhetsfrågan för svensk skola, att pojkarnas resultat fortsätter att försämras. Flera studier tyder på att pojkars läs- och skrivfärdigheter, och därmed deras möjligheter också under den fortsatta skolgången, främjas av digitala hjälpmedel. Det är också vår övertygelse att svensk skola och undervisning, på alla nivåer, med hjälp av it kan öka verksamhetens innovativa förmåga och kvalitet i att förmedla relevanta kunskaper till dagens och mor- gondagens ungdomar. I vårt första delbetänkande presenterade vi en analys av området baserad på ett antal utvalda indikatorer och en genomgång av de insatser som finns redovisade i agendan. Vi konstaterade bland annat att sakområdet har betydelse för flera samhällsområden uti- från ett långsiktigt perspektiv. ligger i topp i en europeisk jämförelse när det gäller tillgången till teknik, men hamnar ändå efter i användningen av den. Insatserna och åtgärderna i agendan hanterar inte det som många lyfter fram som ett problem, att det finns stora olikheter mellan skolorna. Av ovan anledningar har sett ett behov av att ytterligare fördjupa sig inom sakområdet Skola och undervisning1. Sakområdet innefattar i princip undervisning på alla utbildningsnivåer. Vi har valt att fokusera arbetet på i första hand grundskole- och gymnasienivå men även den högre utbildningen berörs i viss utsträckning. En avgränsning har varit nödvändig att göra och vi anser att grund- och gymnasieskolan är av grundläg- gande betydelse för hur vi förmår rusta barn och ungdomar för dagens och framtidens samhälle. Under arbetsprocessen har stora delar av beskrivande texter och analyser lagts ut på webbplats för att på så vis hämta in synpunkter på textmaterialet. Digitaliserings- kommissionen har även genomfört avstämningsmöte gällande i första hand bakgrundsanalyserna med företrädare för relevanta myndig- heter2. Parallellt med arbete har det pågått en utredning om lärares administrativa arbetsuppgifter (U2012:E). Arbetsgruppen inriktade en del av sitt arbete på olika former av it-stöd som kan minska lärares administration. Arbetsgruppen och har samarbetat för att koordinera och lära av varandras arbete. Som framgår av arbetsgruppens namn har den i första hand fokus på lärares admin- istrativa arbete, medan arbete ser mer till organisatoriska och pedagogiska frågor. Arbetsgruppen om lärares administrativa arbetsuppgifter redovisade sin tredje rapport, där frågor kring it-stöd behandlades, till . Rapporten bereds inom och vi har inte kunnat ta del av inne- hållet för vårt arbete med detta delbetänkande. träffades en överenskommelse mellan regeringen och kommuner och landsting (SKL) i syfte att främja digitali- har uppdragit åt , , att till- sammans med kommissionen ta fram det textmaterial som kapitlet huvudsakligen baseras på. ingår även i expertgrupp. 2Berit , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , Skolinspektionen, Per , samt och , . seringen av offentlig sektor3. I överenskommelsen finns fyra uttalade fokusområden varav två direkt berör skolans område. För att stödja skolors fortsatta digitalisering har SKL, med inspiration i eBlomlådan som utvecklats för att kommuner själva ska kunna värdera var de står i sitt arbete med digitala välfärds- tjänster, tagit fram ett ramverk för utvärdering av hur väl skolor drar nytta av digitaliseringens möjligheter, LIKA (ledning, infrastruktur, kompetens och användning)4. Det är ett arbetsredskap för framför allt rektor. kommer LIKA att pilottestas i flera kommuner. Verktyget ska fungera som ett hjälpmedel för utveckling av strategier och för att driva för- ändringsarbete med löpande utvärdering. Målsättningen är att verk- tyget ska vara tydligt och självinstruerande för utvärdering och utveckling av skolans digitalisering. Verktyget ska även kunna användas för uppföljning och jämförelser av it-mognaden bland skolor. SKL har även inrättat ett samverkansforum för skola och it. Samverkansforumet fungerar som en mötesplats för dialog och samverkan mellan aktörer som har ett intresse av att skolan kan använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt, både i undervisningen och i administrationen. Syftet med forumet är att utgöra en plattform där aktörer tillsammans kan skapa konstruktiva lösningar som bidrar till att nå läroplansmålen för användning av modern teknik och öka administrationens effektivitet. I detta kapitel redogör vi inledningsvis kort för argument för it i skolan som vanligen lyfts fram. Därefter redogörs för hur vår unga expertgrupp, Lilla kommissionen, ser på användningen av mobila it-enheter i skolan. Vidare följer en genomgång av en rad områden av relevans för it i skola och undervisning. En stor del av detta material bygger på statistiska undersökningar i huvudsak från och en europeisk undersökning som omfattar 27 länder. I enlighet med målet för den digitala agendan, att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, görs jämförelser ur under- sökningen mellan och de tre länder som i olika frågor ligger främst i , samt om inte är bland de tre främsta även mellan de länder som ligger närmast före och närmast efter . Därefter följer en kort redogörelse för aktuell forskning om digitaliseringens betydelse för inlärning. Vidare görs en beskrivning av 3N2013/3162/ITP. 4http://lika.sklblogg.se/ digitaliseringsfrågorna inom den högre utbildningen. Avslutningsvis följer förslag. I texten används ordet dator som samlings- begrepp även för andra typer av enheter såsom exempelvis läs- plattor, mobiltelefoner och smartboards. 5.2Argument för it i skola och undervisning offentliggjorde meddelandet En öppen utbildning: Innovativ inlärning och undervisning med ny teknik och öppna utbildningsresurser för alla5. Där framhålls att den digitala tekniken är helt införlivad med de sätt på vilka män- niskor samverkar, arbetar och bedriver handel, och ändå tar man inte fullt tillvara på digitaliseringens möjligheter i utbild- ningssystem. Vidare konstateras att EU riskerar att hamna efter andra regioner i världen. och vissa länder i investerar i it-baserade strategier för att omforma sina utbildningar. De för- ändrar, moderniserar och internationaliserar utbildningssystemen med påtagliga effekter i skolor och universitet vad beträffar tillgång till och kostnader för utbildning, undervisningsrutiner och utbild- ningsinstitutionernas varumärke eller renommé i hela världen. EU- kommissionen lyfter med andra ord inte bara de potentiella vinsterna av en digitalisering av utbildningsväsendet utan påpekar också farorna med att underlåta detta. Europeisk och svensk utbild- ning och i förlängningen vårt näringsliv och ekonomi riskerar att tappa i konkurrenskraft gentemot andra delar av världen som kraft- fullt och systematiskt investerar i utbildningsväsendets digitalisering. Vidare kan en underlåtenhet att digitalisera utbildningsväsendet skapa en ny digital klyfta. En klyfta som inte i huvudsak bygger på till- gång till teknik eller inte, utan som grundas i om man har kunskap och färdigheter att använda tekniken i arbete, lärande och samhälls- liv. säger vidare att de potentiella vinsterna av den digitala revolutionen inom utbildning är många: enskilda per- soner kan söka och förvärva kunskaper, ofta gratis, från andra källor än de egna lärarna och utbildningsanstalterna; man kan nå ut till nya grupper av inlärare eftersom lärandet är begränsat till fasta klassrumsscheman eller metoder och kan individanpassas; 5 COM (2013) Final. det tillkommer nya utbildningsanordnare, lärare kan lätt dela med sig och skapa innehåll tillsammans med kolleger och inlärare från olika länder, och man kan få tillgång till ett mycket bredare utbud av utbildningsresurser. Den öppna tekniken gör det möjligt för alla att lära sig var som helst, när som helst, hur som helst, med stöd av vem som helst. publicerades den internationella kunskaps- mätningen Programme for International Student () 20126. Där undersöks och jämförs elevers kunskaper i mate- matik, läsförståelse och naturvetenskap. 2012 är den femte PISA-undersökningen sedan starten . Utöver det traditionella läsprovet fanns också möjlighet i 2012 att genomföra ett digi- talt läsprov. Totalt genomförde 32 länder och regioner det digitala läsprovet, däribland . I det digitala läsprovet har de svenska eleverna ett resultat i nivå med genomsnittet bland de deltagande länderna, medan man i det traditionella läsprovet har signifikant lägre resultat än medelvärdet. De svenska elevernas resultat var jämförelsevis bättre i digital läsning än i traditionell läsning, men det var en nedgång av de svenska resultaten i jämförelse med resultaten och en nedgång i jämförelse med andra länder. Liksom i det traditionella läsprovet så har de svenska flickorna bättre resultat än de svenska pojkarna. Skillnaden mellan flickor och pojkar är dock mindre när det gäller digital läs- ning än traditionell läsning. På det traditionella läsprovet var skill- naden 51 poäng till flickornas fördel och på det digitala läsprovet 33 poäng till flickornas fördel. konstaterar i rapporten att traditionell och digital läsning kan betraktas som olika slag av läsning, men också som delar som ingår i en övergripande läsfär- dighet. Men man resonerar inte kring vad som kan vara orsaken till att svenska elever har relativt sett bättre resultat i digital än i tradi- tionell läsning. Oavsett skälen till att de svenska resultaten är bättre i digital läsning än i traditionell så kan man konstatera att det för- språng som svenska elever tidigare haft nu även försvunnit inom det digitala området. Resultatet i digital läsning har sjunkit och är i jämnhöjd med genomsnittet för övriga deltagande länder. Orsaken till det tidigare försprånget var att informations- tekniken introducerades tidigt i svensk skola. Datorlära infördes utifrån argumenten att eleverna 6 (2013): 2012 – 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och natur- vetenskap. behövde lära sig hur datorer fungerar för att kunna vara med och påverka ett alltmer datortätt samhälle samt för att de skulle kunna ha inflytande över hur datorer användes. har fyra huvud- sakliga argument använts för att motivera it-inslag i undervisningen: Ur samhällsekonomisk synvinkel har det ansetts nödvändigt med en it-kunnig arbetskraft och skolan bör bidra till detta. It i skolan har setts som ett medel för att skapa lika möjligheter mellan elever och därmed bidra till att skapa en likvärdig skola genom att minska de digitala klyftorna. har detta motiv kompletterats med argumentet att satsningar på it i skolan är nödvändiga för att ge eleverna medborgerlig kompetens. It ses som ett verktyg för att höja effektiviteten i lärandet. It sägs vara en katalysator för förändringar som kan göra skolan mer flexibel och höja kvaliteten i lärandet. De två första mer politiska argumenten har vunnit ökat gehör. De två senare är omdebatterade. Det finns många studier av frågan om it kan förbättra elevernas skolresultat och fram till har få studier kunnat ge entydiga svar. Frågan diskuteras i en OECD-studie kallad The New Millenium Learners7. Där sägs att en genomgång av tillgänglig forskning visar att de effektivitets- vinster för lärandet som många hoppats på som en följd av att skolor investerat i it, till stora delar uteblivit. Motsvarande produktivitets- paradox upptäckte ekonomer som undersökte införandet av it i industrin under 1980- och . Inte heller där kunde man se några tydliga produktivitetsvinster. Paradoxen för- klarades till stor del av att det tog tid för investeringarna att slå igenom i alla led i produktionsprocessen. Det fanns fördröjande faktorer i kunskaper, i hur arbetet strukturerades och organiserades samt i företagens strategier. Ekonomerna antog att vinsterna skulle komma men sannolikt på andra sätt än vad man räknat med. Så har också skett. På motsvarande sätt anser att man kan tala om en produktivitetsparadox för utbildningssektorn. Tydliga effekter uteblir om man ser till mätningar av traditionella kunskaper. För- fattarna menar därför att frågan är fel ställd. Det handlar inte om 7 (2010): Are the New Millennium Learners Making the Grade? Technology Use and Educational Performance in . , , 2010. huruvida it kan göra den traditionella skolan mer effektiv utan om vilka nya teknikstödda metoder som kan förbättra elevernas lär- ande. De ser fyra skäl för att fortsätta att investera i it i skolan: Dagens unga och vuxna lever i en miljö där it spelar en avgör- ande roll. Det finns inget skäl till varför skolan skulle vara ute- stängd från den delen av världen. Tvärtom bör skolan gå i bräschen för att hjälpa eleverna att bättre förstå och använda sig av nät- samhället och det nätbaserade arbetslivet. Även om eleverna kommer till skolan med mycket tekniskt kunnande, innebär inte det att de är mogna it-användare. De behöver lära sig att använda tekniken i sitt lärande. Det är en kompetens som är svår att tillägna sig på egen hand. Alla elever är inte lika it-vana. När tillgångsklyftan håller på att försvinna så finns det en risk för att det växer fram en ny digital klyfta som har med kunskaper att använda tekniken att göra. Skolan kan och bör överbrygga den nya användarklyftan. Skolan behöver möta de behov som dagens och morgondagens samhälle och arbetsliv har. De elever som utbildas måste kunna verka i det framväxande samhället. För att göra det är it-kunskaper en nödvändig del. Dessutom måste skolan utveckla tekniker för att identifiera och mäta dessa kunskaper. 5.3Lilla kommissionens betraktelser om mobila it-enheter i skolan Lilla kommissionen hade inför höstmötet som skedde på i haft en hemuppgift att fundera över hur man kan använda mobila it-enheter i skolan såsom exempelvis mobiltelefoner och surfplattor. Genom deras ögon kan vi få en chans att se direkt in i klassrummen och upptäcka sådant som vuxna, långt från skolmiljön, annars kanske missar. Det är viktigt att komma ihåg att medlemmarna i Lilla kommissionen inte är representativa för svenska skolelever. Vi kan till exempel kon- statera att de har alla exceptionellt engagerade lärare. Det är emellertid relevant att höra deras berättelser, från skolor där det faktiskt fungerar. Medlemmarna i Lilla kommissionen är mellan och har därmed förstås radikalt olika utgångspunkter. inom gruppen varierar vissa grundförutsättningar stort. Åttaåriga klass i har 13 surfplattor till 25 elever medan i nioårige klass i delar hela klassen på tre stycken. från hade till mötet gjort en enkät i tre skolor från förskoleklass till nionde klass i sitt närområde och frågat om hur man får, inte får och borde använda mobila enheter till i olika sammanhang i skolan. Resultaten är mycket intressanta och berör inte minst det som brukar kallas BYOD (bring your own device), det vill säga hur skolorna kan använda datorkraften i de egna mobiltelefoner som nästan alla elever från och med mellan- stadiet har med sig till skolan . Eleverna själva vill till exempel kunna göra allt från söka fakta (vilket de inte alltid får) till att filma och fotografera uppgifter, skype-samarbeta med någon som till exempel är hemma sjuk och rent generellt använda sina mobiler i stället för skolans datorer. Eleverna tycker inte att använd- ningen ska vara helt oreglerad, men för intressanta resone- mang om vad som egentligen är att fuska, är det alltid fusk att använda miniräknare, är det alltid fusk att kolla fakta? Det beror på uppgiften, resonerar de, och tänker också att gränsen mot vad som räknas som fusk kommer förändras . Samma fundering återkommer hos nästan alla de unga kom- missionärerna, att mobilen inte riktigt är, men borde vara, en själv- klar resurs i skolarbetet, som till exempel gps och kompass vid skol- orientering som från sade, eller som kamera för att kunna jobba ännu mer med det omvända klassrummet (flipped classroom), som i redan gör. Som exempelvis klass på redovisat i en digital serietidning har eleverna en rätt klar uppfattning om vad man får och inte får göra med mobila enheter, men det kräver också lärare som inte bara säger stopp utan som genom ett aktivt använd- ande gör det tydligt för eleverna själva vad som fungerar i skolan och vad som inte gör det. Från de yngsta till de äldsta vill de använda mobila enheter, och inte minst sina egna mobiltelefoner, mer. Men det är bara i vissa skolor, också inom den här priviligierade gruppen, som användningen kommit bortom det allra enklaste, säg mobilen som miniräknare på matematiklektionerna. I deras redo- visning märks också stor skillnad mellan hur olika lärare ser på mobilerna. Vissa är kvar i tanken att de mest är störande moment, medan andra entusiastiskt utforskar hur de mobila enheterna ska kunna göra skolarbetet bättre och hjälpa eleverna med lärandet. 5.4Skolans styrning och organisation Riksdag och regering lägger fast mål och riktlinjer för den svenska för- skolan, och gymnasieskolan. Det sker i skollag, läro- planer samt kursplaner och ämnesplaner för respektive ämne. Skol- huvudmännen, som är antingen kommunerna eller fristående huvudmän, organiserar och driver skolarbetet, allokerar resurser samt anställer personal. Huvudmännen ansvarar för att eleverna når de upp- satta målen. övervakar, stödjer, följer upp och utvärderar skolan i syfte att förbättra kvalitet och resultat. Skolinspektionen har tillsynsansvaret. De granskar skolor och bedömer ansökningar om att få starta fristående skolor. I läroplan slås det fast att skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola kan använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunika- tion, skapande och lärande. På motsvarande sätt säger gymnasiets läroplan 2011 att utbildningen ska utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till hand- ledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bland annat bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel. Skollagens andra kapitel paragraf 35 och 36 stipulerar att lokaler och utrustning ska finnas för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas, samt att eleverna ska ha tillgång till skolbibliotek. Skol- lagen slår också fast att det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor (2, § 9). Skolinspektionen menar att pedagogiskt ledarskap handlar om att leda skolans arbete och ansvara för en god måluppfyllelse i relation till de nationella målen i skolan och att förbättra skolans resultat så att varje elev når så långt som möjligt i sitt lärande och sin utveckling. Det betyder att rektor måste ha kunskap och kompetens för att tolka uppdraget och för att kunna leda sin personal när det gäller att omsätta det i undervisningen. Vidare måste rektor leda och styra lärprocesser samt skapa förståelse hos medarbetarna för sambandet mellan insats och resultat. I kursplaner nämns datorer, informationsteknik, digitala verktyg eller liknande i de sex ämnena bild, matematik, musik, svenska, svenska som andraspråk och teknik. I bild och musik handlar det om att eleven ska få utveckla sin förmåga till skapande även med digitala verktyg. I matematik ska eleven kunna använda digital teknik för att undersöka problemställningar, göra beräkningar och för att presentera och tolka data. I svenska och svenska som andraspråk sägs att eleven ska kunna använda olika hjälpmedel, däribland digitala verktyg, för att planera och genom- föra muntliga presentationer.