sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — Det finns inte nämnt något om vikten av att klarlägga vilka behov de våldsutsatta har men däremot betonas vikten av att kartlägga och inventera hur många våldsutsatta det finns inom särskilda grupper i en kommun.165 Påtalade brister i kvaliteten inom socialtjänst och rättsväsende och Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn har visat på brister i många kommuner och landsting i och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer. Det är stora skillnader mellan kommunerna både avseende kompetens och kvaliteten i arbetet. Det finns bra kommuner som lever upp till lagstiftningens krav och som bedriver verksamhet av god kvalitet men de är fortfarande få menar för vård och omsorg (). Inspektionen anser att kommunernas kvalitetsarbete inom området våld i nära relationer måste förbättras. Mål för kommunernas arbete inom våld i nära relation saknas, liksom en kartläggning av problemets omfattning, vilket innebär att det saknas väsentlig statistik och kunskap inom området. Detta gäller bland annat vilka behov vålds- utsatta vuxna och barn respektive våldsutövare har och i vilken utsträckning de får sina behov tillgodosedda.166 Bilden bekräftas av data från s.k. öppna jämförelser som visar att sex av tio kommuner inte använder sammanställningar av synpunkter 164Regeringsbeslut , dnr S2011/11337/FST (delvis). 165Socialstyrelsen (2013), Att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare – en uppföljning av utvecklingsmedel. 166Inspektionen för vård och omsorg (2014), Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Slutrapport från en nationell tillsyn 2012–2013. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. och klagomål från enskilda för att analysera och utveckla verksamheten.167 Enligt föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem ska den som bedriver socialtjänst sammanställa och analysera klagomål och synpunkter för att kunna se mönster eller trender som indikerar brister i verksamhetens kvalitet.168 Än mer bekymmersamt är att av kommunerna gör systematiska uppföljningar av sina insatser till våldsutsatta och barn som bevittnat våld.169 Beträffande rättsväsendet ger en samlad bild av kvalitetsbrister i rättskedjan som också innefattar våldsutsatta målsäganden. Som exempel kan nämnas att det saknas rutiner för att snabbt identifiera om ett ärende är möjligt att utreda, ärenden som ska läggas ned läggs inte ned tillräckligt snabbt och informationen till brottsutsatta upplevs till viss del som svårbegriplig. Vidare konstateras att ansvariga myndigheter inte samverkar tillräckligt i den operativa verksamheten för att underlätta för den brottsutsatta.170 Det är viktigt att det stora fokus som finns på att öka rätts- väsendets effektivitet inte i slutändan får en negativ inverkan på utredningarnas kvalitet och de enskildas rättssäkerhet.171 Effektivitets- kraven med snabba handläggningstider kan bygga på antagandet att medborgare ser detta som viktigt för kvaliteten. visar en undersökning om människors syn på statlig förvaltning att om man måste välja mellan att en myndighet är serviceinriktad och att den är effektiv så är det fler som betonar servicen. Ett flertal anser också att man kan vänta lite längre på sitt ärende om man kan lita på att det blir rätt. Det är också intressant att konstatera att 7 av 10 anser att det är viktigare att en myndighet kan se till helheten i det ärende man har, utifrån den enskildes situation och behov, än att det går snabbt.172 167Socialstyrelsen (2013), Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2013. Resultat och metoder, s. 35. 169http:///oppnajamforelser/brottsoffer (). 170Riksrevisionen (2011), Att hantera brottmål effektivt. En utmaning för regeringen och rättsväsendet. 171Brå (2014), Handläggningstider i rättskedjan 2009–2012. 172Ekonomistyrningsverket (2012), Medborgares syn på myndigheter. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Utveckla kvaliteten utifrån de våldsutsattas behov Genom exempelvis fokusgrupper, enkäter och telefonlinjer173 går det att få en bra bild av hur kvaliteten kan förbättras utifrån människors enskilda behov. En nyckelfaktor för god kvalitet som många våldsutsatta tycks vara ense om är till exempel bemötandet och att man får rätt information vid lämpligt tillfälle. Vissa kvinnor menar att de möter personal, som utelämnar åtgärder, orsakar besvikelse och försvårar dialog, medan andra tycker att personalen avlastar dem, förmedlar kunskap, visar medkänsla och bidrar till att stärka självkänslan.174 Värdet av information framkommer i utvärderingen av koncept . De kvinnor som blev kontaktade av socialsekreterarna på värdesatte denna kontakt högt, även de kvinnor som inte ansåg sig vara i behov av hjälp eller stöd. När det gäller polisen är kvinnorna nöjda med bemötandet men anser att utredningarna tog , att polisen ibland var för passiv och att personal- omsättningen var hög.175 Bemötande och kommunikation är grundläggande förut- sättningar för att skapa förtroendefulla relationer. Förtroendefulla relationer i sin tur är grunden för att nå eftersträvade resultat för varje individ. Förutsättningarna för samtalen, till exempel hur mycket tid som finns, påverkas bland annat av arbetsrutiner och styrsystem. Hur relationen är mellan den som söker hjälp och den som hjälper är mycket viktig och kan till exempel ha betydelse för möjligheten att nå fällande dom i en rättsprocess. Genom att urskilja olika typer av faktorer är det lättare att få en så stor kvalitetsförbättring som möjligt utifrån befintliga resurser. Små förändringar i myndigheternas rutiner och information kan få mycket stor betydelse för den enskilde. Ett sådant exempel är vikten av att ge barn information och förklara varför ett åtal läggs ner (avsnitt 4.7.6). 173Kvinnofridslinjen besvarar cirka 25 000 samtal och bygger på så vis upp stora kunskaper om de behov som våldsutsatta har. 174Wendt, E. & , E. (2013), Våldsutsatta kvinnors erfarenheter av bemötande inom hälso- och sjukvården, s. 117. 175Brå (2013), Utvärdering av koncept . En samverkansmodell i för personer som utsatts för våld i nära relationer, s. 23. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Att sätta sig in i de utsattas situation Ett sätt att arbeta mer aktivt med brukarna är genom s.k. tjänste- eller servicedesign, som blivit allt vanligare inom bland annat hälso- och sjukvården.176 Utgångspunkten är att sätta sig in i målgruppens situation och perspektiv och ställa sig sådana frågor som de våldsutsatta tvingas göra. Hur känns det att berätta att man blir slagen av sin partner? Vilka val ställs man inför om man kontaktar polisen? Arbetet syftar till att tillsammans med brukare planera och organisera människor, infrastruktur, kommunikation och andra komponenter kring en tjänst för att förbättra den utifrån brukarens behov och perspektiv.177 När vore det t.ex. lämpligast att informera en våldsutsatt om möjligheterna till kontaktförbud och vem är mest lämpad att ge den informationen? Att endast en knapp tredjedel av alla ansökningar om kontaktförbud beviljas leder sannolikt till mångas besvikelse och är ett konkret exempel på en del som skulle behöva tjänstedesignas. Frågor om kontaktförbud behandlas i avsnitt 6.9. Arbetsmetoden runt tjänstedesign knyter väl an till social- tjänstlagens portalparagraf att ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Den enskilde ska inte vara ett objekt, eller ärende, och kan genom tjänstedesign involveras i utformningen av sin egen process, och även bidra till förbättringar som gagnar andra i liknande situation. Det är till exempel viktigt att utforma tjänster på mödravårds- centraler eller akutmottagningar på ett sätt som gör det möjligt för en barnmorska eller läkare att ge en våldsutsatt kvinna möjlighet till enskilt möte. Ett annat exempel som nationella samordnaren tagit del av är vikten av kunskap om hur förhör bör filmas i barnahusen, till exempel kameraperspektiv, avstånd med mera för att få trovärdighet och bevisvärde i rätten.178 De svenska exempel på designtänkande inom området våld i nära relation som nationella samordnaren uppmärksammat har främst rört rumslig design och lokalplanering, till exempel av barnförhörsrum eller koncept . Den senare upplevs av de 176Se t.ex. malgrupper/Innovationskraft-i-offentlig-verksamhet/Webbseminarieserie-varen-2013 177Segelström, F. (2013), Stakeholder Engagement for Service Design: How service designers identify and communicate insights. 178Information från Research unit for Criminal and Legal Investigative Psychology vid . Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. våldsutsatta som hemtrevlig och trygg, vilket enligt Brå har haft stor betydelse både för kvinnorna och för barnen och den situation de befunnit sig i.179 Ett utländskt exempel på hur dessa perspektiv kan vidareutvecklas finns i delstaten där en arkitektbyrå till- sammans med State Coalition Against Domestic Violence har utarbetat idéer om hur boenden för vålds- utsatta bäst ska utformas för att till exempel stödja empowerment, bra föräldraskap och säkerhet.180 Beträffande tjänsteutformning för våldsutsatta tycks inte design- tänkandet ännu ha gjort några nämnvärda insteg. Det finns dock från äldreomsorgen intressanta exempel på hur brukarna och deras behov har varit utgångspunkt för förändringar i tjänsteutformningen (se exemplet om Skönsmon nedan). Att göra olika former av behovsanalyser innebär givetvis inte att brukaren alltid har rätt eller möjlighet att få sina behov tillgodo- sedda. Professionella kan utifrån sin kompetens göra andra bedöm- ningar. Därtill ska det offentliga även hantera målkonflikter etc. Två exempel på bättre kvalitet utifrån människors verkliga behov Bättre nytta för familjer med multiproblematik – ett engelskt exempel på nytänkande Ett intressant exempel på hur kvalitet och effektivitet kan för- bättras genom nytänkande utifrån ett helhetsperspektiv på familjer med multiproblematik (våld i nära relation, dåliga boendeför- hållanden, arbetslöshet, missbruk, brottslighet, ekonomiskt utsatta m.m.) finns i engelska Buckinghamshire.181 Där valde man 2012 ut 15 familjer och 100 personer som i olika yrkesroller (socialarbetare, polis, kriminalvård, läkare, arbetsförmedlare m.fl.), och som lokala politiker, möter dessa familjer. Genom ett sorts etnografiskt perspektiv (en person tillbringar en hel dag med respektive familj) och nära samarbete med och involvering av de berörda familjerna är tanken att hitta sätt att arbeta med de faktiska bakomliggande 179Brå (2013), Utvärdering av koncept . En samverkansmodell i för personer som utsatts för våld i nära relationer, s. 23. 180Kunskapen har samlats på Dignity: 181Innovation Unit (2013), Families first. Improving outcomes for families living in who face multiple challenges. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. orsakerna till problemen i familjerna snarare än med olika former av symptom. Ett ledord har varit att arbeta med, inte för, familjerna. De har bland annat bjudits in till olika kreativa seminarier som syftat till att hitta andra sätt att ge stöd och att ta vara på sådant som är bra och fungerar med familjerna. Familjerna har också fått lyfta fram dåliga och bra upplevelser i sina samhällskontakter. Exempel på negativa upplevelser var att: få felaktig information, bli missförstådd, dömas eller inte tagen på allvar, ha att göra med en rad olika tjänster som inte var samman- kopplade som de borde, inte veta vem man ska vända sig till, inte kunna ställa ansvariga till svars eller få återkoppling på klagomål. Positiva faktorer tillskrevs tjänster som: är flexibla och tar hänsyn till en familjs individuella omständig- heter, förstår att se och möta behoven hos hela familjen, är lätta att kommunicera med, utförs av personer som tar sig dig tid att lyssna, och håller familjen löpande informerad om vad som händer. Arbetet har resulterat i en arbetsmodell som syftar till att effektivare nå ett bättre utfall för familjer med multiproblematik. Detta genom att fokusera stödet på att bygga stabilitet och uthållighet och motståndskraft tillsammans med familjerna i stället för ständigt hamna i hantering av akuta kriser. Vidare är tanken att ge personal stöd och fullmakt för att stödja familjer på ett mer samverkande och holistiskt sätt. Onödiga byråkratiska hinder ska elimineras och ge tjänstemän bättre möjligheter att samarbeta över organisationsgränser. Genom att stödja effektiva investeringar i individer och familjer är det också tänkt att samhället totalt sett ska använda skattemedel mer effektivt. Modellen Families First genomförs för en tidsperiod av till att börja med och syftar till att nå och förändra livet i 500 familjer. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Ambitionen är också att i grunden förändra sättet som det offentliga tillsammans organiserar sina tjänster för de tusentals familjer som har multiproblematik.182 Kvalitetsutveckling av i Skönsmon Det finns ett svenskt exempel på utvecklingsarbete inom social- tjänsten som också visar på nytänkande kring hur kvaliteten i tjänsterna kan förbättras utifrån brukarnas behov och ett helhets- perspektiv. En hemtjänstgrupp i Skönsmon i har utvecklat ett nytt arbetssätt för att bättre kunna möta behoven hos de äldre. Arbetet började när en granskning visade att organisation inte var särskilt bra på att leverera det som brukarna ansåg vara viktigt. I stället för att utgå från sådant som de äldre lyfte fram som viktigt stod organisationens behov ofta i centrum, vilket ledde till kvalitetsbrister. Det främsta önskemålet från brukarna var till exempel personalkontinuitet – att det inte skulle vara så många olika personer som kom hem till dem. I pilotstudien konstaterades att de äldre i snitt fick möta 26 olika personer , och som flest 58. En viktig utgångspunkt för arbetet var att tydliggöra syftet med verksamheten – att ge sina kunder det stöd de behöver för att klara sig själva och uppnå livskvalitet. Utvecklingsarbetet genomfördes av en pilotgrupp bestående av nio undersköterskor och vårdbiträden, områdeschef, verksamhetsutvecklare, distriktssköterska och biståndshandläggare. ledningsgrupp såg till att pilotgruppen fick förutsättningar att genomföra arbetet. Den metod som användes för att genomföra förändringsarbetet var den s.k. Vanguard-metoden.184 Skönsmons hemtjänstgrupp arbetade i första fasen med att ta reda på vad de äldre önskar i direktkontakten med hemtjänstpersonalen, vad de gör som är direkt värdeskapande för dem man är till för samt vad det är de gör som egentligen inte skapar värde (s.k. slöseri). 182http:///our-projects/projects/improving-outcomes-families- (). 183Kommunförbundet (2013), Hemtjänst - införandet av ett nytt arbetssätt med kunden i centrum. Ett arbetssätt baserat på kunskap, kundernas behov och syftet med verksamheten. 184Pell, C. (2012), The Vanguard Method in the Public Sector: Case Studies. Underlätta för våldsutsatta genom operativa arbetsgrupper m.m. Arbetet ledde till stora förändringar. En viktig sådan är att nya mått har tagits fram så att arbetet kan följas upp och förbättras. Personalen i pilotgruppen hade i ett tidigare skede av arbetet konstaterat att det fanns många olika mått i organisationen men att det i de befintliga systemen saknades information om, eller mått på, det som var viktigt för kunderna, till exempel personalkontinuitet. Mått relaterade till syftet med verksamheten och vad som är viktigt för kunderna var därför mycket svåra att få fram. Data fick plockas fram manuellt ur olika system för att sedan sammanfogas. De kriterier som sattes upp för de nya måtten var att de skulle: vara relaterat till syftet med verksamheten, bidra till ökad förståelse och kunskap, kunna användas av medarbetarna som utför arbetet så att de kan följa upp och förbättra sitt dagliga arbete, kunna användas av ledningen till att fatta beslut för att utföra korrekta förändringar utifrån helheten. Vidare har kontinuiteten förbättrats och känner de äldre och personal varandra. Vidare har hemtjänstpersonalen getts ökat handlingsutrymme och får nu själva ta ansvar för helheten. Utvecklingsarbetet ledde också till insikten att hela organisationen måste stödja lärande och innovationsarbete i för att nya arbetsmetoder ska komma till fullgod nytta. Slutsatser som drogs var vidare att kontrollen av medarbetarna och det arbete de utför behöver ersättas av tillit och lyhördhet. För att utveckla kvaliteten och påverka kostnaderna inom behöver ledningen lyssna på medarbetarna och åtgärda det som hindrar medarbetarna från att leverera hemtjänst med bra kvalitet.185 Det nya arbetssättet som utvecklats i Skönsmon håller nu på att införas i hela hemtjänst och beräknas vara klart 2015.186 , , , R., , S. (2010), Ledarskap och medarbetarskap inom vård- och omsorgsarbete. 186http:///skonsmonhtj (). 4Lyssna på barnen och vidta åtgärder 4.1Alla har en skyldighet att lyssna och agera Bedömning: Alltför många vuxna i barns närhet förmår inte uppmärksamma de barn som lever med våld trots skyldigheten för yrkesverksamma att genast anmäla misstanke om att barn far illa till socialnämnden. Att tidigt upptäcka barn som lever med våld måste vara prioriterat i förskola, skola, socialtjänst, rättsväsende och hälso- och sjukvård. En av nationella samordnarens mest nedslående iakttagelser är barns utsatthet och att barn som lever med våld inte blir uppmärk- sammade i tillräckligt hög grad. Med barn avses alla . Barn har rätt att komma till tals och principen om barns bästa återfinns i flera lagar.1 I är föräldrarätten uttalat stark, vilket till exempel avspeglas i att det finns en föräldrabalk men ingen barnbalk. Barnet kan själv vara utsatt för våld i nära relationer eller bevittna våld och övergrepp av en närstående mot en annan närstående. Nationella samordnaren väljer att benämna dem barn som lever med våld. Det finns en omfattande lagstiftning till skydd för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. Flera ändringar i socialtjänstlagen (SoL) trädde i kraft den 1 januari 2013.2 1Till exempel 1 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) och 6 kap. 2 a § (1949:381). 2012/13:10. Lyssna på barnen och vidta åtgärder Yrkesverksamma som möter barn i sin verksamhet är enligt 14 kap. 1 § SoL skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de får kännedom eller misstänker att ett barn far illa (vanligen kallad orosanmälan). ska enligt 11 kap. 1 a § SoL efter en anmälan genast göra en bedömning av om barnet är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. ska socialnämnden fatta beslut att inleda eller inte inleda utredning rörande barnet om det inte finns synnerliga skäl (s.k. förhandsbedömning). En utredning ska bedrivas skyndsamt och vara slutförd senast inom fyra månader.3 När socialnämnden får kännedom om att ett barn kan ha utsatts för våld eller andra över- grepp av en närstående eller bevittnat sådant våld eller övergrepp av eller mot en närstående, ska nämnden enligt nya föreskrifter som träder i kraft utan dröjsmål inleda en utredning om barnets behov av stöd och hjälp.4 Om det finns misstankar om brott mot barn enligt 3, 4 eller 6 kap. eller lagen med förbud mot könsstympning, bör socialnämnden skyndsamt göra en polisanmälan om det är till barnets bästa.5 Vid brott mot barn ska förundersökningen vara avslutad så snart det kan ske och senast efter att det finns en skäligen misstänkt.6 Trots lagstiftning, föreskrifter, allmänna råd, handböcker och vägledningar från myndigheter finns det stora brister i hanteringen av barn som lever med våld. Brott i nära relationer sker vanligtvis i hemmet där det saknas utomstående vittnen. Det blir familjens hemlighet som man inte pratar om. Barn som lever med våld påverkas negativt på flera sätt och det kan yttra sig olika. Den tydligaste riskfaktorn för att barn misshandlas är förekomsten av våld mellan föräldrarna.7 De flesta barn som går i skolan har kunskap om att det är förbjudet för en förälder att slå sitt barn.8 Därmed är inte säkert att alla barn, 311 kap. 2 § tredje stycket socialtjänstlagen. 46 kap. 1 § SOSFS 2014:4, allmänna råd och föreskrifter om våld i nära relationer som gäller både och hälso- och sjukvården. SOSFS 2014:4 ersätter SOSFS 2009:22, allmänna råd om socialnämndens arbete med våldsutsatta kvinnor samt barn som bevittnat våld. 62 a § förundersökningskungörelsen (1947:948). 7Jansson, S., Jernbro, C., Långberg, B. (2011), Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i –en nationell kartläggning 2011. 86 kap. 1 § och 3 kap. 5 § . var det första landet i världen som förbjöd barnaga (1979). Lyssna på barnen och vidta åtgärder särskilt de mindre, förstår att det som de själva blir utsatta för av en närstående som de känner tillit till är ett brott. Vid sexuella övergrepp kan en förälder till exempel försöka övertyga barnet om att det är något normalt som händer alla barn. En förälder som misshandlar sitt barn kan förklara det med att ett olydigt barn ska tillrättavisas på det sättet. Barn känner därför ofta skuld och skam. Det finns en rädsla hos barn för att berätta. Det är inte ovanligt att barn hotas till tystnad av våldsutövaren. Därför är det viktigt att vuxna verkligen lyssnar på barn som försöker berätta.9 Nationella samordnarens bild är att vuxna inte vill lyssna eller förstå ett barn som berättar om våld. Orsakerna kan vara flera. Det kan bero på att barnets berättelse är skrämmande att ta till sig, rädsla för att behöva agera och vad följderna blir. Det kan även vara okunskap om vad som är våld i nära relationer eller vad som kan göras för att hjälpa barnet. Det är alltför vanligt att förekomsten av våld inte upp- märksammas som en orsak till olika problem i barnens utveckling. I de fall där det finns misstankar om att barn far illa är det vanligt att det inte anmäls till . Det finns sannolikt flera skäl till varför misstankar om att barn far illa på grund av våld inte anmäls till eller polisen. Många forskare lyfter fram den bristande tilltron till förmåga att kunna hjälpa barnen och familjen som ett tungt vägande skäl till varför inte fler barn anmäls.10 Andra faktorer som tycks påverka i vilken utsträckning professionella anmäler till sociala myndigheter handlar om graden av allvarlighet, utbildnings- nivå och om misstankarna kan kopplas till konkreta situationer. Studier visar också att personal inom förskola och barnhälsovård tenderar att göra väldigt olika tolkningar av anmälnings- skyldigheten och vad som kan vara tecken på omsorgssvikt. Vuxenvärldens bristande förmåga att lyssna och hjälpa innebär att barns utsatthet ökar. Barnens behov hamnar i kläm. Denna negativa bild framkommer även när barn och ungdomar som utsatts för våld i nära relationer eller vuxit upp i våldets närhet själva berättar om sina erfarenheter och myndigheternas brister:11 9Det ska nämnas att Barnens rätt i samhället () erbjuder flera stödverksamheter som telefonlinje, BRIS-mejl och BRIS-chatt (se . Det finns även flera idéburna organisationer som barn och ungdomar kan kontakta för att berätta om våld och övergrepp. 10Lundén, K. (2004), Att identifiera omsorgssvikt hos förskolebarn. 11Barnombudsmannen (2012), Signaler; , K. (1997), Att växa upp i våldets närhet, Ungdomars berättelser om våld i hemmet. Lyssna på barnen och vidta åtgärder Det är så jag menar att socialenman vill berätta för dom och så hör dom inte. Dom har inga öron på sociala! Jag vet inte. Jag vet att jag var hos skolsköterskan på undersökning. Jag sa ju som det var. Det hände ingenting. Hon pratade med mej, men det blev ingenutredningeller att dom pratade med morsandom brydde sej inte. (pojke)12 I BO:s rapport framkommer även att vuxna inte ställer frågor på rätt sätt och inte heller förstår vad barnet berättar.