sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Det står utredaren fritt att lämna delrapporter före utgången av uppdraget. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om män och jämställdhet (U 2012:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om frågor som rör män och jämställdhet (dir. 2012:97). Enligt utred- ningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . är professor i pedagogik, med inriktning mot barn- och ungdomsvetenskap. Han har en bakgrund som psykolog och psykoterapeut. har forskat om ungdomskultur och ungdomars vardagsliv. Han är också en av pionjärerna kring kritisk mansforskning i . Han arbetar med att bygga upp en forskargrupp kring frågor om ungdomar, segregation och det nya . fick medel från för att bygga upp ett nätverk mellan , , och för att forska om marginaliserad maskulinitet. Maskuliniteter i förändring ................................................ Män och jämställdhet ............................................................. Från en- till tvåförsörjarkontrakt .......................................... Män och maskulinitetsnormer i historien............................. Modernitet, familjeliv och maskulinitet................................ Trender, tendenser, kritik ...................................................... 1 Män och jämställdhet Män och kvinnor kan och bör alliera sig i arbetet och kampen för att påverka och motverka de orättvisor som ofta har gjort dem till fiender (Kimmel och Mosmiller 1992:477). Tanken att vi kan vetenskapligt undersöka och kritiskt reflektera över hur män gör maskulinitet och iscensätter olika former av maktmönster- och hierarkier i samhället är ett relativt nytt fenomen. Mycket av det som utgör rötterna till dagens diskussion om genus och maskulinitet, kritiska studier av män och manlighet, sociala rörelser bland män och självkritiska förhållningssätt till manlighet kan dateras till . Parallellt med framväxten av en andra våg inom feminismen, växer det också fram rudimentära former av mansrörelser och en akademisk diskussion om män och manlighet. Vissa rörelser bland män har klara feministiska förtecken, men detta gäller långt ifrån alla. Mer vanligt är att sådana sociala rörelser står i ett motsatsförhållande till feminismen och kvinnorörelser. Det är dock möjligt att spåra tidiga former av jämställdhetsarbete bland män, och förekomsten av starka allianser mellan män och kvinnor i kampen för ett rättvist samhälle (Kimmel och Mossmiller 1992). Om vi ska försöka greppa det som händer inom forskning och politik, är det därför centralt att lyfta fram och fokusera den historiska omvandlingsprocess, där olika former av sociala rörelser, politiska diskussioner, reformer och forskning har samverkat för att skapa en plattform som vi kan använda för att tänka om genus, sexualitet och politik. Inledningsvis diskuteras övergången från en enförsörjar- till en tvåförsörjarmodell. Därefter presenteras och diskuteras den historiska forskningen om manlighet/maskulinitet. Sedan följer ett avsnitt om olika mansrörelser och dessa rörelsers relation till feminism, genus- frågor i stort och till jämställdhetsarbetet. Det följande avsnittet ägnas åt den diskussion om familjeliv i förändring och genus som förs . Sedan fokuseras diskussionen om ny manlig- het. Ska vi se de förändringar som äger rum som små rörelser på ytan eller som mer radikala samhällsförändringar? Innan kapitlet avslutas ägnas en sektion åt samtida svenska mediebilder av manlig- het. Det är förmodligen i skärningspunkten mellan populära bilder och offentliga debatter och forskningen som vi utvecklar många av våra föreställningar om dagens situation och som vardagsbilden av jämställdhet/kön växer fram. 2 Från en- till tvåförsörjarkontrakt Om vi ska förstå det ökade fokus och intresse för mansfrågor på i och i , är det viktigt att titta närmare på länkarna mellan politik, jämställdhet och feminism. Retoriken om ett nytt faderskap och mer jämställda familjer har sina rötter politiska diskussioner, inte minst i makarna i befolkningsfrågan (1934), där ett förändrat föräldraskap sågs som en central del och som en hörnsten i det svenska välfärdsbygget. Men var svensk familjepolitik ända helt inriktad på att stötta och kontrollera mödrar. Enförsörjar- modellen var länge stark i , även om andelen yrkesverksamma kvinnor var ganska hög. Enligt Rydström och Tjeder (2009) är statistiken missvisande, då endast de kvinnor som hade uppgett att de hade ett yrke räknades. Det vanligaste kvinnoyrket var för övrigt hembiträdet. hindrades kvinnor effektivt från att delta mer aktivt i offentlighet, politik, arbetsliv och konsumtion. Detta ändrades sedan successivt, inte minst genom det stora behovet av arbetskraft under kriget och en begynnande välfärdspolitik. Efter kriget tvingades kvinnorna återigen bort från arbetsmark- naden. blev hemmafruns stora decennium (och 2009). Den officiella politiken byggde på att kvinnor tog ansvar för hem och barn, medan männen arbetade och försörjde familjen. Barnomsorgen var ännu inte utbyggd, och kvinnor för- väntades att ta hand om sina familjer. Denna tid utmärktes av tradi- värderingar och ett värnande om en heterosexuell livsstil. Homofobin var stark och ett antal homosexskandaler blossade upp, där det talades om homosexuella konspirationer och om hur homosexualitet utgjorde ett hot mot ungdomen. bildades RFSL, men det skulle dröja innan föreningen fick en betydelse för politiken. utgjorde återigen en brytpunkt. Det gamla samhällets värderingar ifrågasattes och man kan iaktta en tydlig generations- växling. Politiska grupperingar kämpade för att införa ett tvåför- sörjarkontrakt, där både män och kvinnor skulle ha en självklar plats på arbetsmarknaden. Detta påverkade i sin tur diskussionen om familj och barnomsorg. 1960-talets könsrollsdebatt, sexuella frigörelse och utbyggnad av välfärdsstaten utgjorde viktiga förutsättningar för 1970-talets övergång till ett nytt könskontrakt. också fram till den nya föräldraförsäkringen 1974, som utgjorde en viktig del av skiftet mot mer jämställda könsroller och familjer. Reformen utmanar de traditionella gränserna mellan kvinnligt och manligt, samt privat och offentligt. Men de första siffrorna över mäns utnyttjande av denna försäkring och möjlighet visade att av de ersättningsberättigade männen hade använt föräldraförsäkringen (och ). höll ett berömt tal om mannens emancipation 1970, där fokus riktas mot hur män ska kunna bli mer involverade i jäm- ställdhetsarbetet är på många sätt typisk för 1970-talets diskus- sioner om könsroller, där vi kan se en tydlig vändning mot mannen. När FN:s kvinnoår ska uppmärksammas 1975 publiceras intervju- boken att vara människa, där med flera pläderar för en politik som på allvar speglar frågan om mäns rätt till föräldraskap. Fokus riktas mot destruktiva mansroller och boken uttrycker en uttalad vilja att frigöra mannen från samhälleligt för- tryck. Boken mötte en hel del kritik av feminister som menade att man överdrev mannens roll som offer för strukturer (och ). De teoretiska perspektiv som tillämpades , till exempel könsrollsteorin, gjorde det svårt att gå utan- för ganska stereotypa uppfattningar av det manliga respektive det kvinnliga. Detta teoretiska perspektiv har visserligen ersatts av andra teorier, men tenderar denna typ av essentiella beskrivningar av kön/genus att återkomma och att återanvändas i debatter och även forskning. utgjorde på många sätt ett slags institutionalisering av frågor kring jämställdhet, makt och kön. Arbetsmarknadsfrågorna prioriterades och man arbetade bland annat med att försöka få in kvinnor i mansdominerade yrken och tvärtom (och 2009). Det skedde också en akademisering av kvinnoforskningen. Första numret av , som fick en stor betydelse för de vetenskapliga diskussionerna om jämställdhet och kön, gavs ut . Historiskt har diskussionen om genus och jämställdhet handlat om relationen och maktbalansen mellan män och kvinnor. De teo- retiska modeller som använts har ofta lett till relativt entydiga och stereotypa bilder av mäns över- och kvinnors underordning. Den tredje vågens feminism och politiska och sociala förändringar satte en ny agenda för diskussionerna om genus och makt. Mäns maktposition har i allt större utsträckning proble- matiserats och den akademiska begreppsapparaten har också blivit mer dynamisk och utvecklad. inte enbart som uttryck för en hierarkisk ordning, utan som en rör- lig, delvis öppen och föränderlig historisk formation (1995, och 2013). Dessutom tar sig denna formation olika uttryck på global, nationell och lokal nivå. Om vi ska förstå hur manlighet konstrueras måste vi även ta hänsyn till inter- sektioner mellan klass, genus, ålder, etnicitet och andra faktorer som bidrar till att ge en mer komplex bild av hur genus formas i vårt samhälle. Slutligen måste vi också väga in diskussionen om heteronormativitet och HBTQ frågor i våra reflektioner och ana- lyser av genus. fram till har diskussionen om jämställdhet rört sig från att betona könsskillnader och diskriminering, till att diskutera olika former av multipel diskriminering. På så sätt för- skjuts fokus från frågor om mäns och kvinnors villkor och rättig- heter – och ett könsrollsperspektiv – till hur mer komplexa och multipla former av förtryck gestaltas. Detta innebär också ett ifrågasättande av alltför starkt fokus på den heterosexuella och vita kärnfamiljen. Andra typer av diskriminering, till exempel sexuell och etnisk, blir därmed allt mer centrala i den politiska debatten (och 2013). De sociala, kulturella och ekonomiska förändringar som präglar dagens erbjuder oss ett antal utmaningar och nya möjlig- heter att tänka kring och studera genusmönster. Det europeiska samarbetet sätter ett antal frågor, som till exempel mäns våld mot kvinnor, faderskap, rasism, utbildning, intimitet och sexualitet, på agendan (Hearn och Pringle 2006). I dessa sammanhang handlar det ofta om män som problem, som utövare av våld, som aktiva rasister och bromsklossar för jämställdheten. Men det förekommer också mer optimistiska diskussioner om inte minst faderskap och jämställdhet, som riktar fokus mot en långsam men urskiljbar för- ändring av intimsfären. 3 Män och maskulinitetsnormer i historien kan vi notera ett förnyat intresse för forskningen kring män och maskulinitet i , och . Många av de män som var aktiva mansrörelser har gjort akademiska karriärer och arbetar nu för att föra ut och offentlig- göra sina erfarenheter av detta arbete och inte minst för att placera kritisk mansforskning inom genusfältet. Man kan säga att det skapas starka allianser mellan feminister av båda könen. Detta arbete med att utforma en feministisk forskning kring mäns vardagsliv och konstruktionen av maskulinitet leder också till ett starkt intresse för historien. Med inspiration från feminister som tidigt började läsa om och tolka historien utifrån ett kritiskt tänk- ande kring genus och framför allt med fokus på osynliggörandet av kvinnor i historien, börjar män att söka i historien för att hitta svaret på hur vi ska kunna skriva en mer kritisk och feministisk historia kring män och maskulinitet. Ett bra exempel på en sådan kritisk omläsning av manlighetens historia finner vi hos den svenske idéhistorikern (1998). Han visar hur mäns attityd till och agerande kring känslor och speciellt gråt varierar högst betydligt i modern tid. ställer sig frågan varför så få män gråter , när det fanns så gott om dem på till exempel . Han beskriver hur män på 1700- talet i olika privata och offentliga sammanhang kunde släppa fram närmast flodvågor av tårar, medan den moderne mannen är mer inbunden, behärskad och kontrollerad. finner inspiration i tolkningar av hur den moderna manligheten förändras i riktning mot mer självbehärskning, kontroll och disciplinering av kropp och själ (Mosse 1996). Det handlar alltså om en långtgående förändring av grundläggande genusmönster och av människans relation till känsloliv och kroppslighet, en förändring som ställer en rad intres- santa frågor om hur kön formas och förändras. publiceras en rad amerikanska studier kring maskulinitet och historia, bland annat hood in (1996) och image of man (1996). Dessa böcker får en stor betydelse för den historiska forskningen om manlighet. Medan Kimmel har en uttalad feministisk agenda och också riktar starkt fokus mot studier av mansrörelser och mäns historiska allianser med feminister, utgör Mosses bok en mer kon- ventionell historieskrivning med en uttalad tes kring hur det skapas en stereotyp maskulinitet i framför allt under slutet av 1700- Det finns även en rad tidigare försök att skriva manlighetens historia, som till exempel utmärkta studie av fascismens män och analyser av maskulinitet och klass (och 2003). Mosse (1996) beskriver hur det i brottytan mot adelns mans- ideal växer fram ett nytt ideal kopplat till det framväxande borger- skapet. Mosse ser starka kopplingar mellan denna framväxande klass, nationalstaten och odlandet av en stark, moralisk, produktiv och karaktärsfast manlighet. Denna manlighetsmodell har sina rötter i Kristendomen, men det som framför allt läggs till är en starkare betoning på förnuftet och på kroppslig styrka. Mosse ger oss en idealtyp och viktiga pusselbitar till att förstå kärnan i det som vi sedan ser som framväxten av en hegemonisk maskulinitet i vår sam- tid. Den starka fixeringen vid den starka och muskulösa manliga kroppen och dess koppling till nationsbyggandet är väldigt fram- trädande i amerikansk historia. Det är förmodligen ingen slump heller att bodybuilding och fitnessindustrin har sina historiska rötter i , där det finns en lång tradition av att hylla den starka, musku- lösa och manliga kroppen. Mosse beskriver hur denna stereotypa manlighet utmanas, till exempel av socialistiska eller bohemiska män som bejakar sexualitet och utlevelse, men han menar att den stereotypa manligheten på ett effektivt sätt lyckas försvarar sin position. Kimmel (1996/2006) tar sin utgångspunkt i feminism och kvinno- rörelsen och skriver fram en högst självkritisk historia, som betonar mäns ansvar för och delaktighet i samhälleligt förtryck och i det utbredda våldet mot kvinnor, barn och andra män. Han inleder sin bok med att konstatera att amerikanska män inte har någon historia. Det han menar är att även om de flesta böcker har centrerats kring män, saknas det historieskrivningar där man riktar fokus mot mäns erfarenheter av att vara män, ett slags självkritiska analyser av hur det manliga könet bidragit till att utforma en viss typ av historisk utveckling. Kimmel efterlyser med andra ord en kritisk forskning om män och maskulinitet i historien; en forskning som kan lyfta fram mäns ansvar för våldsutövandet, deras problem med att hantera sitt känsloliv, att ta aktivt ansvar för barn och familj och att överhuvud- taget bli delaktiga i att bygga ett mer jämställt och rättvist samhälle. En sådan genomreflekterad historieskrivning skulle kunna bidra till att dagens män engagerar sig i att skriva fram en annan typ av historia, menar . Amerikanska män har kommit att uppfatta sig själva som män utan genus, delvis därför de kan kosta på sig att strunta i vikten av genus. Därför behandlar vi våra militära, politiska, vetenskapliga och litterära gestalter som om deras genus och deras manlighet inte hade någonting att göra med deras militära bedrifter, politiska beslut, vetenskapliga experiment eller deras litterära stil och ämnen. Och de som vi berövar rättigheter och förtrycker är sådana vilkas manlighet vi har kommit att uppfatta som inte jämbördig med vår egen (Kimmel 1999:32). Den historia Kimmel skriver är på många sätt parallell med Mosses beskrivning av den stereotypa manligheten, men med en viktig skillnad; Kimmel skriver tydligt in hur amerikanska män genom den moderna historien alltid upplevt sig vara hotade av andra män, men kanske speciellt av feminister och av att leva med en känsla av att vara ständigt ifrågasatta. Kimmel skriver fram en historia där den självkonstruerade amerikanska manligheten – som är uppbyggd kring faktorer som rationalitet, styrka, karaktär, individualism och våldsutövande – ständigt upplever sig vara i kris. Denna manlig- hetens kris accentueras vid vissa historiska tidpunkter, som till exempel vid övergången till industrisamhället, och detta leder till att män på olika sätt ytterligare överdriver sin maskulinitet och befäster sin maktposition i samhället. Medan den amerikanska forskningen kring män och maskulini- tet skrivit fram en relativt entydig bild av historisk manlighet har nordisk forskning gett en betydligt mer nyanserad bild. (2003) har med inspiration från amerikanska forskare studerat borgerlighetens män och funnit en stark kärna av ideal kopplade till tanken om karaktärsfasthet. som den moraliska och karaktärsfasta manligheten hyllas och upplyfts som ideal, hotas denna konstruktion av arbetarklassens utlevelser och framför allt av de unga männen inom borgerskapet som under till exempel studietiden ägnar sig åt skör levnad och sexuell utlevelse. Nordiska forskare har visat vikten av att studera manlighet i ett klassperspektiv och att lyfta fram lokala variationer i hur relationen mellan manligt/omanligt tar sig uttryck (och 2003). Det som framför allt har varit styrkan i den Nordiska forsk- ningen om maskulinitet, genus och jämställdhet är den starka be- toning på hur välfärdspolitik och politiska reformer har format, modulerat, sätt ramar för och starkt påverkat utformningen av jäm- ställdhetsagendan. Denna forskning fokuserar framför allt på utveck- lingen och fram till , med vissa tillbakablickar Viktiga faktorer och händelser som till exempel kvinnors inträde på arbetsmarknaden, utvecklingen av daghem/förskolor, familjereformer och andra typer av välfärdsstatlig reglering utgör en central del av denna efterkrigshistoria. och visar i sin redigerade bok jämställdhet (2013) hur begreppet jämställdhet genomgår en rad viktiga omvandlingar och framåt i det moderna svenska samhället. De visar också hur begreppet har använts för olika syften, alltifrån för att arbeta för en jämnare fördelning av resurser och tillgångar, till att bli ett slagträ i diskussionen om invandring och flyktingskap. När man försöker förklara att kvinnor med invandrarbakgrund inte får tillträde till den svenska arbetsmarknaden på grund av att deras traditionella män hindrar dem från att arbeta och att bli mer jämställda, används begreppet bristande jämställdhet för att för- klara strukturella hinder på arbetsmarknaden. Författarna påpekar att jämställdhet inte enbart handlar om attityder och kunskaper, och om att förändra dessa attityder, utan framför allt om makt och inflytande. Den nordiska forskningen har också visat hur samman- flätat det välfärdsstatliga projektet är med mer subjektiva föränd- ringar i hur människor uppfattar och förhåller sig till genus, sexualitet och familjeliv. Den historiska forskningen visar sammantaget hur ett specifikt manligt ideal utvecklas, befästs och får en hegemonisk position. Forskningen visar också vikten av att studera hur olika grupper av män förhåller sig till och ibland också gör motstånd mot detta domi- nerande ideal. En annan viktig lärdom är att konstruktionen av manlighet har olika nyanser och skepnader i olika nationella, regio- nala och lokala sammanhang. Vidare har man betonat vikten av att studera hur manlighet konstrueras i skärningspunkten mellan klass, etnicitet, kön, sexualitet, nationstillhörighet och ålder. saknas det fortfarande i stor utsträckning empiriska studier där man lyckats utveckla väl fungerande intersektionella analyser av mäns och kvinnors vardagsliv. Den historiska forskningen visar dels hur mansidealen förändras och tar sig olika former historiskt, dels att historikers läsning av denna historia också har starka kopplingar till politiska projekt; det vill säga valet att lyfta fram vissa delar av historien och att betona vissa situationer, aktörer och handlingar är relaterat till hur man ser och möjligheterna att bedriva en viss politik kring jäm- ställdhet, genus och maskulinitet. En viktig fråga i detta samman- hang handlar om huruvida män engagerat sig i kampen för jämställd- Det finns som alla vet en lång och gedigen historieskrivning kring kvinnors kamp för att skapa ett mer rättvist och jämställt samhälle, men på vilket sätt är män inskrivna i denna historia? När den amerikanske historikern och hans kollega bestämde sig för att sätta ihop en samlings- volym med texter från amerikanska män som på olika sätt enga- gerat sig i kampen för jämställdhet, fick han höra att det förmod- ligen skulle bli historiens kortaste bok. Men de fann över 1 000 dokument, från tidsperioden (Kimmel och Mosmiller 1992). slutet av har det i kampen för ett mer rättvist och jämställt samhälle förekommit olika typer av allianser mellan män och kvinnor. Argumenten för att arbeta för jämställdhet har dock varierat. Kimmel (2005) diskuterar tre olika typer av argument: a) rättviseargumentet, där man utgår från den liberala tanken om individers lika rättigheter och villkor i samhället; b) det moraliska argumentet, som tar fasta på kvinnors möjligheter att påverka män att ta rätt beslut och att ta hänsyn till familj och nation; och c) förändringsargumentet, där den nye mannen också förknippas med ett nytt och mer jämställt samhälle. Kimmel menar att vi lever med arvet från dessa olikartade argument för det jämställda samhället, och att mycket av det som kan ses som olika former av mansrörelser också tenderat att luta sig mot ett eller flera av dessa argument och ståndpunkter. Detta motstridiga och kom- plexa intellektuella arv slår också igenom på olika sätt i de mans- rörelser och i de projekt som iscensätts i det civila samhället för att påverka och förändra mäns villkor. Många av de mansrörelser som uppstår har sina rötter dels inom socialismen, dels inom den terapeutiska rörelsen. växte det fram en rad nya terapimetoder, ofta baserade på känsloutlevelser, som till exempel primalterapi, gestaltterapi och kroppsterapier av olika slag. Den brittiske sociologen , som själv deltog i en av de mest framträdande brittiska mansrörelserna () , har i en rad böcker beskrivit och analyserat den komplexa rela- tionen mellan de feministiska männen och den mer terapeutiska falangen inom mansrörelserna (Seidler 1991, 1992, 2006). En av de främsta företrädarna för den terapeutiska falangen inom mans- rörelserna är den amerikanske poeten och författaren . Hans teorier om manlighet fick stor uppmärksamhet . Hans bok (1990) utgör en klassiker inom denna typ av mansdiskussion. Även om Seidler är kritisk till och den mytopoetiska mansrörelsen – som fick stort inflytande framför allt i och , men även i – menar han att det finns vissa inslag i denna rörelse som är viktiga att värna om. Det handlar här framför allt om de terapeutiska försöken att frigöra män från vissa ideal och att ge dem möjligheter att få bättre kontakt med sitt känsloliv. Mäns tendenser att negligera och undertrycka vissa känslor – som riskerar att hota deras självbild och en mer klassisk stereotyp maskulinitet – bidrar också till att dessa män fortsätter att stötta den manliga dominansen i samhället. Poängen här är att män skulle ha mycket att vinna på att konfrontera sina känslor och att våga förändras och bejaka det mjuka, svaga och känsliga, och endast genom en sådan mer djupgående terapeutisk förändringsprocess kan vi uppnå ett annat och mer jämställt samhälle. I är mansrörelserna väldigt tydliga och polariserade. framträder å ena sidan feministiska mansrörelser, som till exempel of men against Sexism (NOMAS), och å andra sidan den kristna Promise Keepers och olika typer av faderskapsrörelser. De senare slåss framför allt för att öka pappors inflytande i familjen, för att stärka äktenskapets samhällsroll och i vissa fall för att återinföra en klassisk familjemodell med fadern som patriark (2001).