sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — Regeringens bedömning beträffande anställningsförhållandena för soldater och sjömän var att förutsättningarna för en effektiv och rationell bemanning av insatsorganisationen bör stärkas bl.a. genom att soldater och sjömän kan anställas med betydligt längre anställ- ningstider i tidsbegränsad anställning än . En tidsbegränsad anställning med möjlighet till förlängning be- dömdes lämplig för soldaterna i framtidens stående förband. När soldaten närmar sig slutet på sin anställningsperiod ska det vara möjligt att förlänga anställningen med ytterligare en period som enligt regeringens mening bör kunna anpassas till individens önskemål eftersom det är mindre troligt att en soldat vill genom- föra ytterligare en hel sexårsperiod. För kontraktsanställda soldater kan anställningsformer som liknar dagens reservofficerare vara en utgångspunkt. Den genomsnittliga anställningstiden för dessa soldater borde enligt regeringen vara . Regeringen framhöll även att personalens uppgifter bör utgå från de krav som följer av att insatsorganisationen ska vara använd- bar i Försvarsmaktens samtliga uppgifter, såväl innanför som utan- för landets gränser. Vidare bör rekrytering och förmågan att behålla soldater och sjömän anställningstiden ut vara en central utgångs- punkt för utformningen av det framtida försvaret. För att övergången från att ha haft arbetsuppgifter som soldat eller till civil verksamhet inte ska försvåras för den enskilde bör den inte ske alltför sent i arbetslivet. Tidsbegränsade anställ- ningar skapar förutsättningar för detta och bidrar till att undvika att får ett yrkesförsvar. För de som närmar sig slutet av sin tidsbegränsade anställning bör Försvarsmakten därför underlätta en karriärväxling. De delar av soldatutbildningen som är av intresse för samhället i övrigt bör tydliggöras, t.ex. i form av certifikat eller annat utbildningsbevis. Regeringen instämde i den bedömning som Utredningen om en svensk veteranpolitik gjorde gällande frågan att rätt till tjänstledig- het från annat arbete för insatser och övningar är grundläggande för den framtida personalförsörjningen (En svensk veteranpolitik, del 1, SOU 2007:77). Skyddet bör även innebära att ingen ska nekas anställning eller på annat sätt missgynnas för att denne är kontrakts- anställd. Regeringen konstaterade att de närmare villkoren för anställningar som soldat är en fråga för parterna på det statliga avtalsområdet. Gemensamt för de anställningar och tjänstgöringskontrakt som tecknas bör vara att personalen åtar sig en skyldighet som omfattar all den verksamhet som Försvarsmakten bedriver oavsett om den genomförs inom eller utom landet. Regeringens syn på den frivilliga försvarsverksamheten I Inriktningspropositionen behandlade regeringen även Utredningen om den frivilliga försvarsverksamhetens betänkande Ny inriktning av frivillig beredskapsverksamhet (SOU 2008:101). Regeringen ansåg att myndigheters, kommuners och andra organisationers behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till de frivilliga försvarsorganisationerna. Uppdragen ska ses mot bakgrund av att det också finns möjligheter för dessa organisationer att söka organisationsbidrag för sin grundläggande förenings- verksamhet. Regeringen framhöll att frivilligorganisationerna har en viktig uppgift att ta tillvara den enskilda individens engagemang för att därigenom förbättra samhällets krishanteringsförmåga och att sti- mulera frivilligarbetet vid svåra olyckor och extraordinära händel- Vidare har dessa organisationer en roll i att medverka genom att en sammanhållen information om samhällets krisberedskap når ut på bredd i samhället. När det gäller den civila sektorn åligger det Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att hålla samman arbetet genom att sammanställa, prioritera och beräkna de ekonomiska resurserna och mot bakgrund av detta ska MSB sedan lämna uppdrag till de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen ansåg vidare att de frivilliga försvarsorganisationerna bör bidra till Försvarsmaktens framtida rekrytering av soldater och sjömän som en del i de uppdrag som Försvarsmakten lämnar till de frivilliga försvarsorganisationerna. Inom ramen för sin ungdomsverksamhet skulle frivilligorganisationerna kunna främja intresset för Försvarsmaktens verksamhet. Stödet till frivillig försvarsverksamhet bör enligt regeringen riktas till verksamhet i stället för till organisationer. I och med detta kan anslaget 1:10 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret föras bort från statsbudgeten. Organisationernas kost- nader för ledning, administration m.m. bör inte längre finansieras separat över ett anslag utan kostnaderna bör i fortsättningen utgöra en del av de resurser som regeringen ställer till myndigheternas förfogande för uppdrag till frivilligorganisationerna. Regeringens syn på personalförsörjningen i hemvärnet Hemvärnet bör enligt regeringen utvecklas genom att vissa hem- värnsförband blir till nationella skyddsstyrkor. Personalen i de natio- nella skyddsstyrkorna bör ha tjänstgöringsskyldighet även i fred. Ett minimikrav på de soldater som antas till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna bör vara att de har genomgått en grund- läggande soldatutbildning. Regeringen bedömde att huvuddelen av personalen i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna i fram- tiden är soldater som har ingått i stående eller kontrakts- förband. Tjänstgöringskontrakten för den enskilde soldaten i de natio- nella skyddsstyrkorna bör utformas så att insatser med förband, inom de nationella skyddsstyrkorna, kan göras även om det inte råder hemvärnsberedskap eller höjd beredskap. övriga hemvärnsförband krävs även fortsatt beslut om höjd bered- skap eller hemvärnsberedskap för att kunna sättas in som förband. Personalen i övriga förband bör även fortsatt frivilligt kunna delta i insatser i fred8. 3.2.2Propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar Nästa steg i reformeringen av försvaret togs genom beslut med anledning av propositionen Modern personal- försörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). I och med beslut realiserades övergången till ett personalförsörjningssystem byggt på sådan frivillighet som regeringen hade aviserat i Inriktnings- propositionen. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar konstaterade regeringen bl.a. att Försvarsmaktens rekry- teringskraft måste ställas i förgrunden vid utformningen av det nya personalförsörjningssystemet. För att stärka personalförsörjnings- systemet måste även ytterligare ansträngningar göras för att såväl kvinnor som män ska utgöra en självklar rekryteringsbas för både militär och civil personal inom Försvarsmakten. Regeringen framhöll att det även kommer att finnas ett behov av olika tjänstgöringsformer för den militära personalen och avvisade därför ståndpunkten att reformen skulle innebära en utveckling mot ett yrkesförsvar. Merparten av gruppbefälen och soldaterna kommer att tjänst- göra i insatsorganisationen, med den innebörden att perso- nalens huvudsakliga sysselsättning kommer att finnas utanför Försvarsmakten. De tjänstgörande kommer dock regelbundet att tjänstgöra i Försvarsmakten genom utbildning, övning, bered- skap och insatser. Utöver den tjänstgörande personalen kommer det att finnas en mindre andel gruppbefäl, soldater och sjömän som anställs för kontinuerlig tjänstgöring i de 8 Hemvärnet är indelat i olika förbandstyper (kompanier). De nationella skyddsstyrkorna är de hemvärnsförband som tjänstgör längre avtalstid, dvs. för den enskilde soldaten. I huvudsak kommer endast yrkesofficerare att anställas tills vidare. Regeringen påpekade att eller tidsbegränsad tjänstgöring för soldater och sjömän även innebär att den belastning som insatser kan innebära begränsas för den enskilde. En tidsbegränsad tjänstgöring har också betydelse för att skapa bästa möjliga förut- sättningar för den enskilde att övergå till civil verksamhet. Vidare framhöll regeringen att det finns ett värde i att en stor del av insatsorganisationens personal har sin huvudsakliga syssel- sättning utanför Försvarsmakten. Detta då det i ökad utsträckning möjliggör att den militära personalen kan bidra med civila kompe- tenser och kunskaper i verksamheten som personalen bidrar till att kunskap om Försvarsmakten sprids till andra delar av samhället och på så sätt stärker försvarets folkliga förankring. I och med beslut med anledning av propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar kom försvarets personalförsörjning inte längre att huvudsakligen vila på en total- försvarsplikt. Däremot kvarstår totalförsvarsplikten i grunden. Skyldigheten att genomgå mönstring och att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska framöver kräva att regeringen, med hänsyn till att det behövs för försvarsberedskap, har beslutat om det9. När det gäller den fortsatta inriktningen i fråga om rekrytering och grundutbildning i det nya personalförsörjningssystemet ut- talade regeringen att en frivillig militär utbildning skulle inrättas inom Försvarsmakten. Efter avslutad grundläggande utbildning och eventuellt kompletterande militär utbildning samt efter det att eventuella ytterligare bedömningar som skulle kunna vara nödvän- diga har genomförts, kan sedan avtal om tjänstgöring tecknas mellan den enskilde och Försvarsmakten. Ytterligare nödvändiga utbild- ningsinsatser kan därefter genomföras inom ramen för anställ- ningsavtalet. Bland annat kommer gruppbefäl, soldater och sjömän att rekryteras bland de som har genomgått grundläggande och kompletterande militär utbildning. 9 Se 3 a § i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. 3.2.3Propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten och Försvarsmaktens åtgärder med anledning av regeringens uttalanden beslutade regeringen om direktiv (dir. 2009:58) till en särskild utredare med uppdrag att se över och föreslå de åtgärder som behövdes för att kunna anpassa Försvarsmaktens personalförsörjning till myndighetens nya uppgifter och behov. Utredningens arbete skulle baseras på de krav på det framtida för- svaret som framgår av den ovan nämnda Inriktningspropositionen. Utredningen, som antog namnet Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning, lämnade betänkandet, Personalförsörjningen i ett reformerat försvar (SOU 2010:86). I be- tänkandet föreslog utredningen bl.a. en ny lag om vissa arbetstagare i Försvarsmakten samt redovisade sin syn på en säker bemanning. Regeringen behandlade betänkandet i propositionen Soldatanställ- ningar i Försvarsmakten (prop. 2011/12:115). beslutade i enlighet med propositionen (bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). I denna proposition redovisade regeringen en samlad politik för Försvarsmaktens personalförsörjning med gruppbefäl, soldater och sjömän vilken utgick från de ovan redovisade propositionerna om den nya försvarspolitiska inriktningen; Inriktningspropositionen och propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar. Regeringen föreslog en ny lag om vissa försvarsmaktsanställ- ningar som innebar att de arbetsrättsliga aspekterna i fråga om Försvarsmaktens personalförsörjning närmare kom att regleras. De arbetstagare som kom att omfattas av lagen var gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS). I lagen reglerades Försvarsmaktens möjlighet att anställa dessa personalkategorier på längre tidsbegränsade anställningar samt andra därmed sammanhängande frågor. I det nya personalförsörjningssystemet infördes två nya personalkategorier, nämligen kontinuerligt tjänstgörande och tjänstgörande grupp- befäl, soldater och sjömän (GSS/K respektive GSS/T). Regeringen redovisade även sin bedömning inom olika närligg- ande områden som rekrytering och information, anstånd med studier, Försvarsmakten som arbetsgivare och civilt mervärde. Försvarsmakten fick i uppdrag av regeringen att redovisa sina överväganden och åtgärder med anledning av rege- ringens bedömningar i propositionen med närmare specificerade frågor gällande rekrytering och information, vissa arbetsgivarfrågor och civilt meritvärde m.m. (Fö2012/1213/MFI, nr 5). Försvars- makten redovisade uppdraget . Regeringens bedömningar och uttalanden i propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten och delar av Försvarsmaktens redovisning av regeringsuppdraget kommer i korthet att redovisas nedan. Regeringens syn på frågor kring rekrytering och information Regeringen framhöll vikten av att skolan förmedlar kunskap om det svenska totalförsvaret. Försvarsmakten bör tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) utarbeta material för lärare och elever som underlättar skolans arbete med frågor som rör totalförsvarsområdet. Vidare bör Försvarsmakten erbjuda arbetsplatsförlagt lärande till elever från gymnasieskolans yrkesprogram. Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning framhöll i sitt betänkande Personalförsörjningen i ett reformerat försvar (SOU 2010:86) att rekrytering av studerande till tjänster som tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) är fördelaktigt ur många perspektiv, bl.a. på grund av att denna grupp oftast utgörs av yngre personer och andelen kvinnor som studerar vid universitet och högskolor är förhållandevis stor vilket skulle kunna innebära att andelen kvinnor i Försvarmakten ökar. Andra fördelar som nämndes med att rekrytera studerande är att hänsyn inte behöver tas till en civil arbetsgivare och civil karriär. Vidare är de studerande en grupp som i stor utsträckning ännu inte har hunnit bilda familj, något som kan underlätta beslut att tjänst- göra i en internationell militär insats. Mot bakgrund härav anförde regeringen att Försvarsmakten bör överväga att vidta särskilda åtgärder för att underlätta för studerande att tjänstgöra inom myn- digheten, t.ex. genom att anpassa rotationen vid internationella insatser till studieterminerna. Studiemedelsfinansierade heltids- studier skulle då lättare kunna kombineras med tjänstgöring i Försvarsmakten. I detta sammanhang framhöll regeringen att För- 10 FM 23 382:53446. svarsmakten, t.ex. tillsammans med (), skulle informera de studerande om hur tjänstgöringen i Försvarsmakten påverkar rätten till studiemedel. Försvarsmaktens överväganden och åtgärder inom området rekrytering och information När det gällde frågan om att underlätta för studerande att tjänst- göra inom Försvarsmakten som tidsbegränsat anställda gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS) redovisade Försvarsmakten att detta åtgärdats genom föreskrift (HSVFS 2012:8) avseende anstånd och studieuppehåll, vilken även reglerar rätt till studieuppehåll och anstånd för tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) när de tjänstgör under utbildning, övning eller insats. Vidare har detta underlättats genom en för Försvarsmakten intern instruktion för krigsförbandsövningar (KFÖ) med två årliga KFÖ-perioder11. Försvarsmakten identifierade i detta sammanhang behovet av att i föreskrift reglera rätten till anstånd och studieuppehåll för reservofficerare, rekryter samt personal som anställs särskilt med stöd av lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. Genom den i Försvarsmakten inrättade Funktionen för Arbets- givarrelationer och genom försvarsmaktsrådens lokala intranät har Försvarsmakten tagit fram möjligheter att på ett konstruktivt sätt samarbeta och samverka med andra arbetsgivare vilket syftar till att en person som tar anställning som kontinuerligt tjänstgörande grupp- befäl, soldat och sjömän (GSS/K) kan förväntas hitta en bra civil anställning efter anställningen i Försvarsmakten samt göra denne person mer villig till en anställning som GSS/T eller att teckna ett hemvärnsavtal. När det gällde frågan om åtgärder vidtagna för att erbjuda arbetsplatsförlagt lärande till elever i gymnasieskolans yrkesprogram redovisade Försvarsmakten att myndigheten efter överföringen av stöd och logistik till () inte längre har den bas för praktik som skulle ha varit aktuell för ett arbets- platsförlagt lärande. I sammanhanget bedömde Försvarsmakten det 11 Instruktion för krigsförbandsövning, 19 600:50758, bilaga 1. som mer prioriterat att etablera och samordna Försvarsmaktens ungdomsverksamhet, särskilt den del som avser det externa sam- arbetet med skolorna, som mer prioriterat. Vidare redovisade Försvarsmakten att myndigheten tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har utarbetat informationsmaterial om det svenska försvaret och sam- hällets krisberedskap. Regeringens syn på vissa arbetsgivarfrågor Regeringen framhöll i propositionen att Försvarsmakten bör utveckla formerna för hur personal ska rekryteras tillsammans med civila arbetsgivare samt bör överväga att utarbeta informations- och stöd- material som de tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen (GSS/T) kan använda när de informerar arbetsgivare och anhöriga om sin arbetsskyldighet i Försvarsmakten. Vidare bör Försvarsmakten överväga att utarbeta former för en kontinuerlig dialog med den tjänstgörande personalen. Regeringen framhöll vidare att Försvarsmakten bör överväga att ta upp frågan om med parterna på det statliga avtals- området. Detta som en del i incitamentsstrukturen för Försvars- maktens personalförsörjning. I detta sammanhang pekade regeringen på att det redan finns ett system med i Försvarsmakten, nämligen för reservofficerarna12. Enligt regeringens mening skulle ett premiesystem kunna utfor- mas på olika sätt, exempelvis efter fullgjord internationell militär insats och efter fullgjort kontrakt. En premie efter fullgjord internationell militär insats bör kunna variera i storlek beroende på insatsens längd och karaktär och bör tillfalla all personal som del- tagit i insatsen, oberoende av anställningsform. En premie efter fullgjort kontrakt bör enbart gälla för tidsbegränsat anställda gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS). En premie av detta slag skulle enligt regeringen kunna utformas så att den påtagligt gynnar 12 Enligt 15 § officersförordningen (2007:1268) får den som efter att ha genomgått grund- läggande officersutbildning inom Försvarsmakten och har tjänstgjort som reservofficer av sammanlagt en premie som motsvarar två prisbasbelopp enligt dåvarande lagen (1962:381) om allmän försäkring (numera enligt 2 kap. 6 och 7 §§ social- försäkringsbalken). Vidare fick reservofficerarna grundat på kollektivavtal. att enskilda tecknar längre kontrakt och att de fullgör kontrakten. I första hand bör ett sådant premiesystem innebära att premien faller ut när hela kontraktstiden har fullgjorts. Storleken på premien bör kunna variera beroende på framför allt anställningens längd. Vidare skulle en progressiv modell, vilken innebär att årliga be- talas ut som anställningen förlängs, kunna vara möjlig. Regeringen motiverade detta med att som en enskilds anställning förlängs, innebär det en besparing för Försvarsmakten genom att nyrekryterings- och utbildningsbehovet minskar. Frågan om blir en villkorsfråga för arbetsmarknadens parter och regeringen ansåg att Försvarsmakten bör överväga att ta upp denna fråga med parterna på det statliga avtalsområdet. För det fall pre- mier införs var det regeringens uppfattning att dessa inte kan vara skattefria. Vidare framhöll regeringen att Försvarsmakten bör överväga att inrätta en särskild funktion för arbetsgivarrelationer centralt i För- svarsmakten. Funktionen skulle ha ett övergripande och samman- hållande ansvar för arbetet med de civila arbetsgivarna. Enligt regeringen är dock denna funktion sannolikt inte ett ändamåls- enligt forum för partsdiskussioner om sociala villkor. Försvars- makten bör därför, utöver en funktion för arbetsgivarrelationer, tillsammans med avtalsparterna överväga att inrätta en partssamman- satt grupp för frågor om sociala villkor för personalkategorin GSS. Frågor som i detta sammanhang kan vara viktiga för parterna att följa kan t.ex. vara löner, försäkringar och . Regeringen betonade vikten av lokal samverkan mellan Försvars- maktens förband, berörda kommuner och näringsliv. I detta samman- hang ansåg regeringen att Försvarsmakten bör överväga att inrätta försvarsmaktsråd på flera orter över hela landet och tillsammans med parterna på det statliga avtalsområdet ta upp frågan om en partssammansatt grupp för frågor om sociala villkor för personal- kategorin GSS. Som exempel framhölls det då inrättade Försvarsmaktsråd med deltagare från fem berörda förband, tre kommuner, företag, organisationer och andra aktörer i med syftet att skapa en gemensam plattform för dialog i frågor som rör Försvarsmaktens förutsättningar för fort- satt utveckling i regionen. Frågor som berörs här är bl.a. utbild- ning, rekrytering, boende, infrastruktur och arbetsgivarfrågor. svarsmaktsråd kan enligt regeringen vara en lämplig åtgärd för att upprätthålla och utveckla folkförankringen. I den nya Försvarsmakten, där soldatnivån inte längre består av värnpliktiga utan av anställd personal, är det angeläget att Försvars- makten vidtar särskilda åtgärder för att upprätthålla försvarets folkliga förankring. En god kännedom om, och ett intresse för försvaret över hela landet är också en nödvändig grund för rekry- tering till den grundläggande militära utbildningen och för rekry- tering av anställda GSS. Enligt regeringen bör även frivilligrörelsen kunna ha en uppgift i detta sammanhang då bl.a. Försvarsmaktens verksamhet främjas av en aktiv frivillig försvarsverksamhet. Försvarsmaktens överväganden och åtgärder beträffande vissa arbetsgivarfrågor Försvarsmakten hade vid redovisningstillfället av regeringsuppdraget ännu inte utvecklat några färdiga och heltäckande lösningar för hur Försvarsmakten ska föra en kontinuerlig dialog med de tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen (GSS/T). Ett pågående projekt inom området är utvecklingen av Customer relationship management (CRM) och utvecklingen av intranätet. Genom dessa verktyg bedömde Försvarsmakten att möjligheten till riktad kommunikation med GSS/T kommer att öka och möjlig- heterna till delgivning och publicering kommer att öka. Vidare framhölls exempel på de lokala förbandens dialog med gruppen genom e-post och informationsmöten samt den utvecklade veteran- verksamheten som exempel på dialog mellan myndigheten och den enskilde. När det gällde frågan om som en del i incitaments- strukturen för försörjningen med tidbegränsat anställda GSS redovisade Försvarsmakten att myndigheten i arbetet med denna fråga prövat att strukturera och jämföra Försvarsmaktens erbjud- ande i ekonomiska termer med vad som i övrigt erbjuds på den svenska arbetsmarknaden. I detta arbete återstår att värdera det som Försvarsmakten erbjuder som helhet, dvs. såväl ekonomiska som andra faktorer som ökar engagemang. Försvarsmakten ansåg att det ännu var för tidigt att fastslå vilka incitament som Försvars- makten ska använda för att få soldater att fullgöra längre anställ- ningar och motivera dem att prestera väl. Vid Försvarsmaktens högkvarters personalstab har det inrättats en särskild funktion för arbetsgivarrelationer. Vidare redovisade För- svarsmakten att det på samtliga förband utom två etablerats lik- nande kontakter med närområdets representanter för kommun och näringsliv som kännetecknas av ett försvarsmaktsråd. När det gällde regeringens fråga om Försvarsmaktens över- väganden och åtgärder att tillsammans med parterna på det statliga avtalsområdet inrätta en partssammansatt grupp för frågor om sociala villkor för personalkategorin GSS redovisade Försvars- makten som sin uppfattning att dessa frågeställningar bättre han- teras genom att använda den etablerade formen för samverkan, dvs. genom avtal om samverkan och utveckling i Försvarsmakten (ASU).