sou · H2B348 · 2014-06-26 00:00:00 — ansökan tagits tillbaka när frågan om registerutdrag hade aktualiserats. Inom byggverksamhet, handel, information och kom- munikation samt uthyrning var det eller fler som svarade att de hade erfarenhet av att någon hade tagit tillbaka sin ansökan vid förfrågan. Vi har frågat arbetsgivarna i vilket skede av anställ- ningsprocessen som registerutdrag brukar efterfrågas från de arbetssökande. Resultatet tyder på att de allra flesta () framställer begäran om belastningsregisterutdrag inför erbjudande om anställning. Övriga svarade att registerutdrag brukar efterfrågas i annonsen () eller inför intervjun (). Inom vård och omsorg, hotell och restaurang samt handel var det också relativt vanligt att registerutdrag begärs inför en intervju. Av enkäten till kommuner och landsting framgår att av de lands- ting som svarade på frågan (sex stycken) begärs ofta utdrag inför erbjudande om anställning. Detta gäller även för kommunerna men kommunerna uppgav att man i något högre utsträckning begär in utdrag i samband med intervjun. Även besökarna på hemsida fick frågan om när arbetsgivaren hade begärt att få se ett utdrag ur belastnings- registret. Det vanligaste svaret var inför eller i samband med inter- vjun (). Något färre svarade inför erbjudande om anställ- ning (). Vi har även undersökt i vilken utsträckning arbetsgivare behåller de uppvisade utdragen och hur de hanteras. Hälften av arbetsgivarna svarade att arbetssökandens utdrag förvaras/sparas hos arbets- givaren. av arbetsgivarna uppgav att de återlämnar utdragen till den sökande, varav svarade att man kopierar utdraget. av arbetsgivarna förstörde eller kastade utdraget. Den branschvisa analysen visar att respon- denterna inom offentlig förvaltning, vård och omsorg och trans- port i högre utsträckning än övriga uppgav att utdraget för- varas/sparas hos arbetsgivaren. I övriga branscher uppgav de flesta att utdraget antingen lämnas tillbaka till den sökande eller för- störs/kastas. I enkätundersökningen bland kommuner och landsting uppgav närmare hälften av kommunerna att verksamheterna har in- Kartläggning och andra undersökningar struktion om att utdraget ska förvaras/sparas hos arbetsgivaren. En tredjedel svarade att utdraget ska återlämnas till den arbetssökande efter att ha kopierats. En fjärdedel svarade att det saknades all- männa instruktioner avseende denna hantering. I direktiven anges att det är okänt om arbetsgivare även begär att arbetstagare ska visa upp utdrag ur belastningsregistret under anställningen. Något uttryckligt författningsstöd för sådan register- kontroll saknas. Utredningen har mot denna bakgrund fått i upp- drag att undersöka i vilken utsträckning arbetsgivare begär att redan anställda ska visa upp utdrag ur belastningsregistret och av vilka skäl det sker. Vi har frågat de arbetsgivare som begär utdrag ur belastningsregistret vid personalrekrytering om de även ställer krav på uppvisande av utdrag bland redan anställd personal. av arbetsgivarna som begär utdrag ur belastnings- registret uppgav att de också begär utdrag för redan anställd personal. Övriga har svarat nej på frågan. De som har svarat ja på frågan har även tillfrågats om i vilken eller vilka situationer som detta krav ställs. Resultatet visar att skälen till varför man begär utdrag ur belastningsregistret för redan anställd varierar mellan olika storlekar på arbetsplatserna och mellan olika branscher. Hos större arbetsgivare begärs utdrag främst när arbetstagaren söker en ny tjänst, vid förändring av arbetsuppgifterna, på begäran av kund eller vid misstanke om brott. För mindre företag är det vanligaste skälet begäran av kund. De mindre företagen angav även andra skäl, såsom att det finns krav på att registerutdragen ska uppdateras. Enkätundersökningen bland kommuner och landsting visar att det är mindre vanligt att registerkontroll sker för anställda. I de fall begäran sker är det främst när arbetstagaren söker en ny tjänst. Bland dem som uppgav sig vara inne på belastningsregistrets hemsida för att beställa utdrag på begäran från arbetsgivare, var det som uppgav sig vara fast anställd. uppgav att de antingen sökte fast anställning eller att de sökte en tidsbegränsad anställning. sökte en praktik- plats. Kartläggning och andra undersökningar 5.2.12Nya behov av registerkontroll inom kommuner och landsting I undersökningen bland kommuner och landsting har utredningen frågat om det kan finns behov av registerkontroll i samband med anställning inom olika kommunala och landstingskommunala verk- samheter. Man kunde välja mellan 17 svarsalternativ, varav 15 alter- nativ utgjordes av olika verksamheter eller olika stödformer inom , såsom exempelvis hälso- och sjukvård eller stöd enligt LSS och socialtjänstlagen. Resultatet visar att av landstingen anser att det finns behov av registerkontroll inom hälso- och sjukvård i allmänhet. Kommunerna uppgav en rad olika verksamheter där de ansåg att det kan finnas behov av register- kontroll. Tydligast upplevdes behovet vara inom områdena person- lig assistans () och hemtjänst för äldre (). För närmare uppgifter hänvisas till bilaga 5 s. 16. 5.2.13Webbenkät på polisens hemsida I vår webbenkät på polisens hemsida svarade över hälften av deltagarna i undersökningen att den personliga integriteten inte på- verkades av att en arbetsgivare hade begärt att ett utdrag skulle visas upp. såg det som något negativt. svarade att den personliga integriteten påverkades positivt. Av de kompletterande fritextsvaren framgår att många personer såg det som naturligt att arbetsgivaren begär belastningsregisutdrag. Flera av svaren gav uttryck för en förståelse för att arbetsgivare efter- frågar denna information avseende vissa typer av arbeten. Bland svaren fanns också de som ansåg att det inte är acceptabelt med registerkontroll, och som menade att dömda personer borde ges en andra chans när straffet var verkställt. Resultatet av den inledande intervjuundersökningen (bilaga 3) visade att av de tillfrågade arbetsgivarna, med eller utan författningsstöd, begärde utdrag ur belastningsregistret i samband med rekrytering av ny personal. uppgav att det begärs för all personal som rekryteras och att de begärs för någon eller några. av arbetsgivarna som begär utdrag ur Kartläggning och andra undersökningar belastningsregistret uppgav att det skedde med stöd av författning. av de tillfrågade arbetsgivarna saknade således för- fattningsstöd för sin begäran. Av de företag som inte begär utdrag ur belastningsregistret () uppgav att de ansåg att det fanns ett sådant behov. Att belastningsregister- utdrag begärs inför anställning tyder även webbundersökningen på liksom uppgifterna från . Resultatet av den branschvisa undersökningen visade att begäran om utdrag ur belastningsregistret är särskilt vanlig inom vård och omsorg/sociala tjänster, offentlig förvaltning, finans och försäk- ring, uthyrning samt transport och magasinering. Inom offentlig förvaltning samt finans och försäkring uppgav majoriteten att registerutdrag begärdes för samtlig personal. I övriga branscher begärdes utdrag för någon eller några. Vad som utgör det främsta skälet för att begära utdrag ur belastningsregistret varierar. Inom vård och omsorg var det främsta skälet att skydda tredje man medan det inom privata organisationer främst gjordes för att skydda förtroendet/varumärket eller för att skydda ekonomiska intressen. De brott som främst kontrollerades var ekonomiska brott. Även våldsbrott och narkotikabrott stod högt upp på listan över brott som kontrolleras, och var särskilt vanligt inom vård och omsorg/sociala tjänster. Arbetsgivare inom tillverkningsindustrin uppgav i något lägre utsträckning än genomsnittet att utdrag begärs vid nyanställning. Undersökningen indikerade också att utdrag ur belastningsregistret är mycket ovanligt inom detaljhandeln. En jämförelse mellan arbetsplatser av olika storlek visade på små skill- nader. Arbetsgivare med många anställda uppgav i högre utsträck- ning att de begär utdrag för någon eller några rekryteringar. Utdragen begärs oftast inför erbjudande om anställning. av de arbetsgivare som begär utdrag ur belastnings- registret uppgav att de även begär utdrag för anställd personal. Detta förekommer bl. a. efter begäran från kund, vid verksamhets- övergång eller då arbetstagaren söker en ny tjänst inom verk- samheten. av arbetsgivarna uppgav att det aldrig förekommer uppgifter om brott i de registerutdrag som begärs ut. Siffran ska ses i ljuset av de uppgifter som framkommit från om att närmare en tredjedel av de fullständiga utdragen innehåller någon anteckning, medan exempelvis begränsade utdrag för skol- ändamål endast undantagsvis innehåller någon anteckning. Undersökningen bland kommuner och landsting visade att var tionde kommun och vart tredje landsting har en policy för icke Kartläggning och andra undersökningar Bland dessa var det drygt hälften som svarade att policyn innebär att belastningsregister- utdrag ska begäras inom vissa särskilda verksamheter. Bland de kommuner och landsting som saknade policy angav en tredjedel att man vid förfrågan rekommenderar att vissa särskilda verksamheter genomför registerkontroll. Framförallt kommunerna angav att det kan finnas behov av registerkontroll inom ett antal verksam- hetsområden. Främst uppgavs detta gälla personal inom områdena personlig assistans () och hemtjänst för äldre (). Våra undersökningar visar sammantaget att registerkontroll sett över hela arbetsmarknaden är en relativt vanlig åtgärd inför anställ- ning. Detta sammanhänger såväl med den författningsreglerade kontrollen, som den icke författningsreglerade kontrollen. Det betyder att oavsett skälen för kontroll så finns det en betydande integritetspåverkan till följd av registerkontroll. Det visar sig också att registerkontroll inte inskränker sig till några få branscher och att det förekommer inom vitt skilda områden. Till följd härav skiljer sig arbetsgivarnas skäl för registerkontroll, vilket medför att det inom varje sektor måste övervägas om registerkontroll är en rimlig och adekvat åtgärd. Det är inte klarlagt hur omfattande den icke författnings- reglerade registerkontrollen är. Vi anser oss dock ha fått tillräckliga belägg för att slå fast att en stor del av de fullständiga register- utdrag som lämnas ut till enskilda begärs efter krav från arbets- givare, vilket också har varit utgångspunkten för uppdraget. Vi har haft kontakt med Kriminalvården och undersökt kunskapsläget gällande betydelsen av arbete avseende risken för återfall i brott. I en rapport från Kriminalvården presenteras forsk- ning om samband mellan arbete, arbetslöshet och återfall i brott (Utvärdering av Krami för brottsdömda i Kriminalvården, en arbets- marknadsinsats för att minska arbetslöshet och återfall i brott, 2013). Här anges att forskning tyder på att det finns samband mellan arbetslöshet och brott, även om eventuella orsakssamband är betydligt svårare att säkerställa. Brottslighet tenderar inte oväntat att vara som lägst där arbetslösheten är låg och lönerna höga. Människor begår också brott i lägre utsträckning då de har arbete Kartläggning och andra undersökningar jämfört med perioder då de är arbetslösa. Bland svenska fängelse- dömda återfaller de som före straffet hade sysselsättningsproblem i högre utsträckning i brott än andra. I rapporten anges också att sambandet mellan arbetslöshet och brott kan gå i flera riktningar. Anställning minskar förmodligen benägenheten att begå brott men kriminalitet minskar även möjligheten till anställning. Dessutom kan sårbarhetsfaktorer på individnivå som impulsivitet, lättväckt aggressivitet och missbruk öka risken för både arbetslöshet och kriminalitet. Förutom att vuxna personer så långt möjligt förväntas försörja sig själva är det alltså enligt rapporten möjligt att insatser som syftar till att få dömda att komma ut i arbetslivet kan ha effekt på återfall i brott. Evidensläget rörande arbetets eller syssel- sättningens vikt för att förebygga återfall i brott är dock oklart. Av Kriminalvårdens rapport 2013 Ett regerings- uppdrag framgår att Kriminalvårdens klienter har en svag förankring på arbetsmarknaden både före och efter påföljd. I rapporten anges att av dem har sin försörjning från förvärvsarbete jämfört av befolkningen i stort, och att av klienterna har ekonomiskt bistånd i jämförelse av befolkningen i stort. 5.4Redovisning av synpunkter som framförts från referensgruppen Som angetts i kapitel 2 har en referensgrupp med representanter från arbetsmarknadens parter varit knuten till utredningen. har dessa deltagit aktivt i diskussionerna. Organisationerna har getts tillfälle att sammanfatta sina stånd- punkter för redovisning i betänkandet. , Kommuner och Landsting, LO, TCO och har därvid lämnat följande skriftliga synpunkter på frågan om arbetsgivares informella registerkontroll. har understrukit att det övergripande syftet med utredningen är att uppnå rätt balans mellan å ena sidan arbets- givares berättigade behov av att kunna kontrollera angivna register- utdrag i anställningsprocessen, och å andra sidan arbetssökandes berättigade behov av skydd för sin personliga integritet. Kartläggning och andra undersökningar tionen har motsatt sig ett generellt förbud mot icke författnings- reglerad registerkontroll. De har ansett att om rätten för arbets- givare att begära registerutdrag ska regleras måste det ske genom en generell avvägningsregel. Denna typ av lösning är vanlig och accep- terad vad gäller en lång rad kontroll- och övervakningsåtgärder, och måste enligt vara godtagbar även i fråga om begäran om registerutdrag. Att försöka identifiera alla situationer där en arbetsgivare har ett försvarligt behov av att kunna ta del av innehållet i ett register- utdrag är enligt organisationen inte möjligt. Arbetsmarknaden och näringslivet är inte heller statiska utan förändras fortlöpande. Man har pekat på att behovet av att ta del av registerutdrag måste bedömas utifrån bl.a. innehållet i den tjänst som söks och den information som är relevant för just den tjänsten. Vidare anser att registerutdrag typiskt sett inte används för att sålla bort tidigare straffade utan syftet är att den aktuella arbets- givaren ska få ett så allsidigt underlag som möjligt för sin bedöm- ning av om en person är lämplig att anställa. Ett registerutdrag utgör vid sidan av annan information om exempelvis arbetslivs- erfarenhet, utbildning, personlig lämplighet och referensuppgifter en omständighet bland många som måste beaktas inför det aktuella beslutet. har sagt sig dela uppfattningen att innehållet i ett registerutdrag kan vara känsligt ur ett integritetsperspektiv. En annan utgångspunkt som organisationen har önskat lyfta fram är att arbetsgivare i en lång rad situationer har behov av att ta del av innehållet i belastningsregistret. De inkluderar t.ex. att skydda allmänheten, ekonomiska intressen, förebyggandet av brott, för- troende för anställda som innehar vissa yrken eller ansvarsfulla tjänster, skäl som är hänförliga till och andra nationers säkerhet samt förtroendet för verksamheten. Säkerheten för övriga anställda är ett skäl som anges i utredningsdirektiven. har också framhållit att det av utredningens enkäter knappast går att dra några säkra slutsatser om hur många av de registerutdrag som begärs enligt 9 § första stycket i lagen om belastningsregister som sker på begäran av arbetsgivare. Att registerkontroll sker i fall då det inte är författningsreglerat kan inte heller benämnas som ett missbruk utan visar snarare att det finns ett reellt behov för arbetsgivare att ta del av informationen i utdragen. Av utredningens enkät på framgår också att det normalt finns en förståelse för att registerutdrag begärs, nittio Kartläggning och andra undersökningar procent av dem som uppgav att de begärde registerutdrag på uppmaning av arbetsgivare var positiva till detta eller ansåg att deras integritet inte påverkades alls. har hävdat att det finns många situationer då det är motiverat att tillåta en begäran om registerutdrag och som inte är lag- eller författningsreglerade, och beskrivit följande exempel. Inom industrin finns många företag som är skyldiga att följa ut- ländska regelverk, t.ex. amerikanska, rörande strategiska produkter. Detta gäller dels den renodlade försvarsindustrin, dels andra delar av industrin som utvecklar eller tillverkar produkter som är civila men som kan ha militär applikation, så kallade dual use produkter. De utländska regelverken föreskriver bland annat att dessa företag måste ha kännedom om personalens brottshistorik. Andra företag som har stora behov av att kunna ta del av registerutdrag är hemservice och serviceentreprenader. Det är fråga branscher där många anställda har tillgång till privatpersoners hem eller företags lokaler/egendom samt kännedom om familjens eller företagets rutiner. Detta kan jämföras med säkerhetsbranschen där anställda också har omfattande åtkomst till nycklar och larmkoder m.m. I säkerhetsbranschen är frågan om registerutdrag special- reglerad och registerutdrag inhämtas kontinuerligt avseende personer som ska arbeta eller arbetar i auktoriserade bevaknings- företag. Till exempel låssmeder kan på samma sätt jämföras med larminstallatörer. Andra exempel är ekonomichefer, controllers eller personer med andra särskilda ansvarsområden eller positioner inom verk- samheten. Inom hela transportsektorn är det av stor vikt att kunna begära registerutdrag. Detta gäller såväl spedition där gods till stora värden hanteras samt alla förekommande persontransporter där passa- gerares och medtrafikanters säkerhet gör sig gällande. När det gäller taxibranschen undersöks en förares lämplighet vid utfärdande av taxikörkort hos Transportstyrelsen. Därefter sker ingen tillfred- ställande kontroll. Detta nödvändiggör att bolagen har möjlighet att få del av registerutdrag avseende förare även efter utfärdande av taxikörkort. Här gör sig ett skydd för allmänheten gällande. En passagerare är ofta ensam med föraren och i en utsatt situation. Det finns fall där förare gjort sig skyldiga till bland annat sexuellt övergrepp och sexuellt ofredande av kvinnor. Samma behov av skydd för allmänheten gör sig gällande vad gäller trafikskolelärare. Vad gäller skolskjutsar och LSS-verksamhet behöver de aktuella Kartläggning och andra undersökningar bolagen ha möjlighet att inhämta registerutdrag för alla anställda och inte bara för de anställda som omfattas av den nuvarande lagstiftningen om verksamheten ska kunna bedrivas på ett så effektivt sätt som möjligt. Detta på grund av behov av inhopp vid bland annat sjukdom och semestrar. När det gäller åkerinäringen ökar stölder och rån och det rör sig ofta om insiderjobb. Chauffö- ren är som regel ensam i bilen och någon på företaget har talat om var rutten ska gå och värdet i bilen. Det rör sig som regel om stora volymer och höga värden. Förutom att skydda de rent ekonomiska värdena är det också av betydelse att arbetsgivaren ges möjlighet att göra vad denne kan för att hindra att anställda blir utsatta för rån. Inom handeln har såväl personal som arbetsledare i många fall ansvar för egendom till betydande värden. På samma sätt har många anställda ansvar för kassahantering. Kassa- och lagerchefer är exempel på tjänster med särskilt stort ansvar. Olika säkerhets- aspekter gör sig gällande i många företag där personal till exempel framför maskinell utrustning som truckar och andra motorfordon. Restauranger och andra inrättningar som serverar alkohol måste ha serveringstillstånd enligt alkohollagen. Tillstånd meddelas efter en lämplighetsprövning av den som söker tillståndet. Brott som begåtts av en fysisk person med betydande inflytande hos en sökande kan leda till att en ansökan om serveringstillstånd avslås eller att ett tillstånd dras in. Det är av stor betydelse att verksam- heter med serveringstillstånd fortsättningsvis har möjlighet att begära att en arbetssökande uppvisar utdrag ur belastningsregistret. Annars riskerar företaget att anställa personer som dömts för brott. Om dessa personer ska ha eller ska komma att få ett betydande inflytande i verksamheten riskeras serveringstillståndet. Inom finans- och försäkringsbranschen hanteras egendom till stora värden och det är naturligt att registerutdrag måste kunna begäras avseende anställda i dessa och liknande verksamheter. För- säkringsbranschens () har genom Svenskt Näringslivs representant i utredningens referensgrupp framfört att försäkringsföretag har ett behov av att kunna utföra registerkontroll inför anställning. Behovet har sagts gälla för en viss typ av arbetsuppgifter eller i en viss position. FAO har särskilt tryckt på att det är en trygghetsskapande bransch där förtroendet från kunder och affärspartners är av stor vikt. Vidare har organi- sationen pekat på den reglering som införs genom Solvens II- direktivet. Direktivet innehåller regler som kräver att försäkrings- företag prövar lämpligheten hos personer som ska vara med och Kartläggning och andra undersökningar Enligt de nuvarande reglerna ska lämplighets- prövning (den s.k. ledningsprövningen) göras av . Enligt direktivet är det i stället företagen som bär ansvaret för prövningen. 5.4.2Sveriges Kommuner och Landsting Kommuner och Landsting (SKL) har förklarat att man delar utredningens uppfattning att uppgifter från belastnings- registret är av integritetskänslig karaktär och att dessa inte ska användas generellt av arbetsgivare som ett straffrihetsintyg. Uppvisandet av ett registerutdrag kan enligt SKL inte ersätta en omsorgsfull rekryteringsprocess. SKL har sagt sig stödja inriktningen på utredningens förslag, att införa en begränsning mot att arbetsgivare begär in belastnings- registerutdrag från arbetssökande och arbetstagare utan uttryckligt lagstöd. Enligt SKL:s åsikt kan det finnas ett behov för arbetsgivare inom hemtjänst, personlig assistans och äldreomsorg av att kunna begära belastningsregisterutdrag från arbetssökande. Den typ av brottslighet som det kan finnas behov av att kunna kontrollera inom dessa områden är stöld och liknande, våldsbrott, sexualbrott och narkotikabrott. Brukarna inom sådana verksamheter är ofta utsatta personer, på grund av ålder eller funktionshinder. Verksam- heten utförs i brukarnas hem och anställda arbetar ofta ensamma hos brukarna. Det finns därför ett särskilt intresse av att skydda brukarna så att de inte utsätts för brott av de anställda. SKL:s synpunkt är att det bör införas en rätt enligt lag för arbetsgivare att begära in belastningsregisterutdrag från arbetssökande inom sådan verksamhet. 5.4.3LO, TCO och LO, TCO och grundinställning är att en person som gjort sig skyldig till brottslighet och sedan avtjänat sitt straff ska kunna verka och arbeta i samhället under samma förutsättningar som andra. Att kunna få och behålla ett arbete kan på ett positivt sätt bidra till en bättre återgång och anpassning till det vanliga livet. Det är lagstiftarens uppgift att ge goda förutsättningar för personer att i första hand bli bedömda utifrån sina yrkesmässiga och personliga Kartläggning och andra undersökningar meriter och minska risken för att uteslutas enbart på grund av ett brottsligt förflutet. Det kan konstateras att uppgifter som finns i belastningsregistret typisk sett är integritetskänsliga. Lagens utgångs- punkt måste därför vara att det ska gälla ett generellt förbud för arbetsgivare att begära utdrag ur belastningsregistret för arbets- sökande, arbetstagare samt inhyrda och praktikanter. Om en arbetsgivare bryter mot förbudet är skadestånd en lämplig sanktion. Vid en avvägning bör den personliga integriteten väga tungt, men för en begränsad typ av arbeten kan det dock finnas ett berättigat intresse för arbetsgivare att få kännedom om vissa brottsliga gärningar som väger tyngre. Det kan till exempel handla om att skydda barn, funktionshindrade, äldre och andra mycket ut- satta personer från risker som kan anses förknippade med tidigare brottslighet.