sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — Vad gäller att använda nätet ansvarsfullt, som innefattar att bedöma tillförlitligheten i information man hittat på nätet, identifi- era säkra källor på nätet och att använda information utan att plagiera, så hamnar de svenska ungdomarna i årskurs 8 på tionde plats. Polska, estniska och ungerska ungdomar hamnar överst på denna lista. Svenskarna omges av portugisiska och slovakiska ung- domar. Vidare framgår att de svenska eleverna i årskurs 8 anser sig ha större färdigheter i att skriva och redigera texter, hämta och redi- gera bild och ljud, använda kalkylprogram och så vidare än i att använda sociala medier. Här hamnar de på sjunde plats. I topp är åter polska och portugisiska ungdomar, tillsammans med franska. Runt finns och . Det relativt goda resul- tatet skiljer sig kraftigt års PISA-undersökning31. Där tillfrågades 15-åriga elever om sina färdigheter ifråga om att redi- gera digitala bilder, skapa en databas, använda kalkylprogram, skapa en presentation och att skapa en multimediapresentation med ljud, bild och video. Utifrån svaren formades ett självförtroendeindex. I sammanställningen hamnade de svenska eleverna på plats 40 av 45 med relativt stora skillnader mellan pojkars och flickors självför- troende och där pojkarnas självförtroende var högre än flickornas. I jämförelse med tidigare undersökningar hade skillnaden mellan svenska pojkars och flickors självförtroende i vissa fall ökat . Om skillnaderna i resultat mellan de olika undersökningarna återspeglar en faktisk höjning av elevernas kompetens är svårt att avgöra. Men den ökade tillgången till datorer i den svenska skolan kan spela en roll. har bedrivit utbildningar i praktisk it- och mediekompetens (). Sammanlagt 162 000 pedagoger och skol- ledare från 222 kommuner har deltagit i utbildningen som totalt innefattar fem nivåer. Nivå 3, som av många skolhuvudmän länge ansågs vara en lägstanivå för lärare, har genomförts av drygt 82 000 pedagoger. Utbildningen har genomförts som en kombination av handledningar på internet, studiecirklar och hjälp i vardagen. har utvecklat studiematerialet men erbjuder inga extra ekonomiska medel eller utbildare. Kommunen har rekryterat lämp- lig personal och avsatt egna medel för hela genomförandet. räknar med att det i genomsnitt tagit att nå medelnivån. Utbildningens fokus har legat på att lära pedagogerna att använda generella programvaror, främst behandling av bild, ljud och film. Utbildningen har framgångsrikt genomförts och nått stora delar av lärarkåren och kommer därför att avslutas . 31 (2011): 2009 Results: . , Volume VI. Det framgår också av undersökning att en majoritet av lärarna både i grund- och gymnasieskolan anser sig ha bra kom- petens vad gäller grundläggande datahantering. Jämfört med 2008 har andelen grundskollärare som bedömer sin it-kompetens som mycket eller ganska bra stigit från . Bland gymnasielärare har den stigit från . Lärare som undervisar i klasser där alla elever disponerar en egen dator i skolan har bättre kompetens än övriga lärare. Men samma reservation som gjordes runt elevernas upplevda kompetens behöver göras även här, nämligen att undersökningen bygger på lärarnas bild av sin egen kompetens. Det bör också påpekas att även om trenden i den upp- levda kompetensen är positiv så är det enligt tre av tio lärare som har ganska eller mycket stort behov av kompetens- utveckling ifråga om grundläggande datorkunskap som att öppna och spara dokument, hantera filer och arbeta i olika datorprogram. Många lärare anser att de har behov av ytterligare kompetens- utveckling. Enligt är behoven är störst inom områdena att förebygga kränkningar på internet, it som pedagogiskt verktyg, hantering av bild, ljud och film, säker användning av internet samt lag och rätt på internet. Ungefär hälften av lärarna anser att de har behov av kompetensutveckling inom dessa områden. Grundskol- lärarna uttrycker genomgående ett något större behov men skill- naderna är små. Enligt den europeiska undersökningen har svenska lärare ägnat mindre tid åt kompetensutveckling än genomsnittet inom EU. Det gäller för lärare både i årskurs 4 och 8. För lärarna i årskurs 8 är det som ägnat åt kompetensutveckling . Det pla- cerar på position 23 av 27. Det visar sig också att svenska lärare genomfört kompetensutveckling utanför skoltid eller i mindre utsträckning än de flesta lärare inom EU. Även här ligger de svenska lärarna i årskurs 8 på plats 23 av 27, i årskurs 4 på plats 25. Ser man till innehållet i kompetensutvecklingen så ägnar svenska lärare ungefär lika mycket tid åt it-kurser som ges av skolpersonal som att delta i professionsinriktade nätforum. Den mer peda- gogiskt inriktade kompetensutvecklingen ägnas mindre tid. Lärarna i både årskurs 4 och 8 hamnar på 24 plats av 27 länder. Som framgår av diagram 5.4 så ligger och i topp i denna fråga. Svenska lärare hamnar på i stort sett samma placering vad gäller ämnesspecifik kompetensutveckling med it. Lärarna i årskurs 4 hamnar på en 23 plats och lärarna i årskurs 8 på plats 21. Detta är oroväckande eftersom undersökningen också visar att lärare som deltar i it-pedagogiska utbildningar i högre grad använder it i sin undervisning än de som genomgått utrustningsspecifik utbildning32. Det framgår vidare att grundläggande it-utbildningar inte är till- räckligt för att åstadkomma en ökad användning i undervisningen utan för det krävs mer avancerade utbildningar, gärna med en stark pedagogisk inriktning. Trots att svenska lärare deltagit mindre i kompetensutveckling jämfört med de flesta av sina europeiska kollegor så bedömer de sin it-kompetens som något högre. Det gäller både ifråga om operativa färdigheter som att skriva och redigera texter, hämta och redigera bild och ljud, använda kalkylprogram med mera, och att använda sociala medier. Skollagen slår fast att eleverna i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek33. I skollagen finns ingen definition av 32European Schoolnet Briefing Papers no 3, /2013. 33Skollagen 2 kap. § 36. begreppet skolbibliotek, men i förarbetena till lagen framgår att med skolbibliotek avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Därför kan skolbiblioteken komma att ha en viktig roll i arbetet med medier, digitalisering och lärande. I en rapport om skolbiblioteken skriver SKL för att skol- ska bli ett stöd till lärande såväl när det gäller informa- tionskompetens som när det gäller måluppfyllelse i skolans olika ämnen behövs ett digitalt/virtuellt komplement till det fysiska biblioteket34. En undersökning från Utbildningsradion (UR) visar att totalt av lärarna uppger att eleverna, såväl i grund- skola som gymnasium, har tillgång till skolbibliotek35. Men det finns ingen tillförlitlig statistik över hur många biblio- tekarier som arbetar i skolan. Skolinspektionen ser skolbiblioteken som en aktiv och stödjande del i elevernas dagliga kunskapande. Skolbiblioteket har bland annat en viktig funktion i skolans kom- pensatoriska uppdrag och ska ge hjälp och stöd åt lässvaga grupper. I en nyligen framlagd doktorsavhandling framhålls flera studier som visar att genom att involvera skolbibliotekarier så stärks elevernas förmåga till informationssökning och källkritik bättre än om eleverna enbart har hjälp av sina lärare36. Skolbibliotekarierna hanterar dessa frågor mer kunnigt än lärarna. Även om utbildningen till lärare vanligtvis benämns i singularis så är det en samling av utbildningar som varierar i längd och inrikt- ning. finns fyra lärarexamina: förskollärarutbildning, grundlärarutbildning, ämneslärarutbildning och yrkeslärarutbild- ning. Längden på utbildningarna varierar mellan tre och beroende på inriktning. Utöver ovanstående examina finns också speciallärarexamina och specialpedagogexamina som kräver att man har uppnått lärarexamen. Vidare finns det möjlighet för 34Widell, K och , M (2012): Det obegränsade rummet. – en framtidsskiss. 35UR (2012): Svenska lärares medievanor 2012. 36Fleischer, H (2013): En elev – en dator. Kunskapsbildningens kvalitet och villkor i den datoriserade skolan. Dissertation Series No. den som har tidigare relevant yrkeserfarenhet eller ämneskunskaper att läsa kortare utbildningar. Även i organisatoriskt hänseende upp- visar lärarutbildningarna stor variation. genomfördes lärarutbildningar vid 26 högskolor i landet. då lärarstudenterna läser ämneskunskaper är de vanligen integrerade med övriga studenter som studerar samma ämnen på den ämnesinstitution som ansvarar för ämnet. Det finns ett gemensamt examensmål för samtliga lärarprogram som säger att studenten efter avlagd examen ska visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för denna. Det finns ingen sammanställning som visar hur olika lärarutbild- ningar på olika lärosäten organiserar sin verksamhet för att uppnå detta mål men sannolikt är eventuella inslag till exempel av it-didaktik för blivande lärare hänvisade till separata kurser. Som framgår längre fram i avsnitt om högskolepedagogik och it så är den it-peda- gogiska eller it-didaktiska kompetensen vanligen inte speciellt stor inom högskolan. Detsamma tycks gälla inom lärarutbildningarna även om det förekommer variationer. Denna splittrade bild är sannolikt ett viktigt skäl till att kommuner ofta beklagar sig över nyutexaminerade lärares bristande it-kompetens, klagomål som dock inte heller finns systematiskt sammanställda. 5.5.5Organisation, ledarskap och vision Färre grundskolor har en it-plan 2012 jämfört med . 2012 har av grundskolorna en it-plan medan hade det 200837. Bland gymnasieskolorna har en it-plan, vilket är ungefär detsamma som 2008. har även undersökt it-planernas strategiska innehåll. Bland grundskolor som har en it-plan är det vanligast att den inne- håller en beskrivning av hur it ska integreras i undervisningen och utgöra ett pedagogiskt verktyg. Sju av tio grundskolor har inklu- derat det i sin it-plan. Fristående grundskolor inkluderar mer i sina it-planer. Det gäller i synnerhet beskrivning av tekniska frågor (till exempel utrustningsstandard, installation och drift och underhåll) 37 Det faktiska antalet skolor med en egen it-plan är sannolikt lägre eftersom noterar det som att skolan har en it-plan om det finns en plan på nivå. samt hur skolan ska arbeta för att främja etik på internet och före- bygga olika former av kränkningar. Bland gymnasieskolor är det van- ligast att it-planen innehåller en beskrivning av tekniska frågor, till exempel utrustningsstandard, installation och drift/underhåll. Ungefär sju av tio fristående skolor som har en it-plan följer upp den . Motsvarande bland kommunala skolor är ungefär sex av tio. Det gäller både grundskola och gymnasieskola. I den europeiska undersökningen ställdes frågor till rektor om det fanns planer eller strategier på skolan. Man skilde mellan tre typer av dokument: om it-användning i allmänhet, om it-använd- ning i undervisning och lärande samt om it-användning i specifika ämnen. Här skiljer ut sig som det land som i mycket låg utsträckning har strategier av detta slag. Som framgår av diagram 5.5 är det av de svenska eleverna i årskurs 8 som går i en skola som har samtliga tre typer av strategier. Rektor har enligt skollagen ansvar för att leda och utveckla det pedagogiska arbetet på skolan. I undersökning fick rektorerna besvara frågor om sin egen it-kompetens, i syfte att mäta rektorns kompetens att leda och utveckla skolans it-arbete. Över en tredjedel av rektorerna tycker sig sakna tillräcklig kompe- tens för att leda skolans it-strategiska arbete. Andelarna är i stort sett desamma ifråga om att utveckla användandet av it i undervis- ningen samt att hantera juridiska internetfrågor. Det bör påpekas att det inte finns några krav på att it-frågor ska tas upp inom den statliga rektorsutbildningen. genomgång visar att nästan alla lärare i både grundskola och gymnasium har tillgång till tekniskt it-support. Enligt rektorerna får av lärarna i och av gymn- asielärarna hjälp omgående eller . Ungefär hälften av grundskollärarna anser att de har tillräcklig tillgång till teknisk it- support för att kunna ge en god undervisning. Omvänt är det nästan hälften av grundskollärarna som menar att de i liten eller mycket liten utsträckning har tillräcklig tillgång till teknisk it-support. Det är också som anser att krånglande it-utrustning alltid eller ofta begränsar deras användning av it i undervisningen eller i deras lärarroll. Bland gymnasielärarna anser att de har tillräcklig tillgång till it-support. Där är det som upp- lever att krånglande utrustning begränsar dem. I denna fråga ligger de svenska lärarnas uppfattning mycket nära genomsnittet i . av alla lärare upplever att de inte har tillräcklig till- gång till pedagogiskt it-stöd. Hälften av rektorerna i gymnasie- skolan och fyra av tio rektorer i uppger att skolan levererar pedagogiskt it-stöd omgående eller . av skolorna ger inget pedagogiskt it-stöd över huvud taget. Enligt den europeiska undersökningen är det färre elever i som går i skolor där det finns it-koordinator än genomsnittet i EU. I årskurs 4 är det av eleverna som går i skolor med en it- koordinator, vilket ger en tiondeplats. Främst ligger och samt med 95 pro- cent. I årskurs 8 ligger på 14 plats av elev- erna i skolor med en it-koordinator. toppar listan , följt av och på . 5.5.6Nätbaserad undervisning i grund- och gymnasieskolan Nätbaserad utbildning som e-learning, distansstudier och flexibelt lärande är självklara verktyg för företag, vuxenutbildning och universitet och olika former av digitalt stöd används i ökande omfattning inom förskola, grundskola och gymnasium. Gränserna mellan olika undervisningsformer suddas ut och i stället skapas kombinationer som gör det möjligt att lära och samarbeta mer obe- roende av tid och plats. Skolor och enskilda lärare använder digitala verktyg och resurser, inte minst internet, för att bättre kunna till- godose olika elevers behov. Vidare skapar kravet att lärare ska ha legitimation för att få undervisa och självständigt sätta betyg behov hos många skolhuvudmän att hitta nya flexibla undervisnings- former. Detta gäller inte minst i mindre kommuner och i gles- bygdsområden. ställer skollagen och andra regelverk krav på bland annat garanterad undervisningstid för elever. Nätbaserad undervisning vidgar påtagligt möjligheterna att öka utbudet av undervisning till god kvalitet även i glesbebyggda eller geografiskt avlägsna områden. I genomförs ett storskaligt försök med en virtuell matematikskola i grund- skolans sista år38. Försöket genomförs i två delar där den ena erbjuder helt nätbaserad undervisning medan den andra fungerar som ett virtuellt komplement till den lokala skolans undervisning i matematik. utreds förutsättningarna för att inrätta den virtuella matematikskolan som en permanent statlig tjänst. De huvudsakliga skälen är att stärka kvaliteten i matematikunder- visningen i många små kommuner, att höja motivationen för ämnet hos elever med bristande intresse, och att ge möjlighet för fler elever att läsa matematik på gymnasienivå i . I erbjuder 25 delstater vir- tuella skolor. 24 av dessa fungerar som så kallade blended schools vilket innebär att de blandar undervisning av fysiskt närvarande lärare med undervisning och lärande över nätet39. I har utredningen om utbildning för elever i samhälls- vård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76) studerat möjligheterna till undervisning via internet. Utredningen skiljer mellan det man kallar fjärrundervisning som man menar sker syn- kront och distansundervisning som sker asynkront. Den föreslår att fjärrundervisning ska tillåtas i moderna språk, modersmål, inklusive minoritetsspråk, samiska i sameskolan, teckenspråk, studiehandled- ning på modersmålet, och integrerad samisk undervisning i grund- skolan. Även här ska tillståndsgivningen vara begränsad. Distans- undervisning ska enbart tillåtas för elever med medicinsk eller psyko- social problematik, för elever med karriärer på elitnivå och för elever vid särskilda ungdomshem. Utredningen anlägger ett juridiskt perspektiv frågor om bland annat garanterad undervisningsplikt, skolplikt och närvaroplikt samt tillsynsansvar för elever. Den undersöker inga utländska exempel på virtuella skolor och tar inte hänsyn till den pedagogiska utveckling som sker med stöd av it och dess juridiska perspektiv hamnar i konflikt med många skolors önskan om ett bredare utbildnings- utbud till hög kvalitet och en mer flexibel utbildning. 5.6Digitaliseringens betydelse för inlärning – aktuell forskning hade förespråkare för en ökad it-användning i skolan svårt att påvisa positiva resultat på elevernas inlärning. Denna bild är under förändring. Men för att kunna besvara frågan om digitaliseringens betydelse för inlärning så behöver spörsmålet kvalificeras. Digitaliseringen kan påverka direkt eller indirekt. Vid indirekt påverkan kan det till exempel gälla att eleverna blir mer motiverade att arbeta med skoluppgifter vilket i sin tur kan inverka positivt på resultatet. En annan typ av indirekt påverkan kan vara att vissa färdigheter, till exempel läsning och skrivning påverkas, vilket i sin tur får positiva effekter i andra avseenden och ämnen. Framgångsfaktorer tycks vara lärarens digitala kompetens, förmåga att leda skolarbetet, integrera it i undervisningen och ge eleverna tydliga men uppnåbara utmaningar. Detta ligger i linje med annan skolforskning och visar på lärarens centrala roll. Tekniken kan inte ersätta läraren. En orsak till att det redovisats så få resultat som påvisar it-användningens positiva effekt på lärande är sannolikt att det ställer stora krav på undersökningsdesign och genomförande. Det är svårt att kunna skilja ut effekter av olika it-satsningar i skolan från ett allmänt ökat it-kunnande och allmänna förändringar i skol- situationen och elevernas livssituation. Vissa studier som påvisar att it-användning ger positiva effekter i olika avseenden har kritiserats för att de inte varit kvantitativt inriktade och jämfört elevgrupper som arbetar på olika sätt. I dessa studier kan effekterna vanligen inte beläggas statistiskt. I stället bygger studierna ofta på relativt små grupper där elever själva fått uppskatta om och i så fall på vilket sätt deras kunskaper ökat. Vidare har mätningarna kritiserats för att de dels ofta mäter effekter efter tränings- insatserna och sällan följer upp om effekten kvarstår i ett senare skede, och dels att den allmänna effekten av elevers livssituation, som är allt mer medieinfluerad, inte tas med i beräkningen. Det faktum att inga slutliga bevis anförts ifråga om elevers utveckling i ämneskunskaper kan lika gärna bero på att forsknings- metoderna är otillräckliga och att fel frågor har ställts, som att inga förändringar uppstår40. Trots de undersökningsmässiga svårigheterna växer för närvar- ande antalet studier som påvisar statistiskt säkerställda skillnader i elevernas resultat, som en följd av användning av it i lärandet. Innan dessa redovisas beskrivs här exempel på studier som påvisar ökad motivation och engagemang för studierna som indirekt kan påverka lärandet. 40 Pedró, F. (2009): Refraiming the in Education. En av de vanligaste rapporterade effekterna av införande av datorer eller surfplattor i skolan är att elevernas motivation och engage- mang ökar. I en litteraturgenomgång som genomfördes hittades 20 studier som påvisade höjd motivation och färre disciplin- problem. Andra forskningsgenomgångar kommer till liknande resultat41. och visar i en studie som bygger på 25 000 elever och lärare som arbetat med var sin dator i matematik och NO-undervisningen att datorerna höjer elevernas motivation, engagemang och intresse för studierna42. I den amerikanska del- staten , som påbörjade en satsning på en dator till varje elev /2003, svarar av lärarna 2010 att deras elever är mer engagerade när datorerna används i undervisningen43. I , , Grimes och Warschauer angav av eleverna att de hellre ville jobba med datorer än utan, svarade att skolarbetet blivit mer intressant sedan de fick sina datorer och menade att de arbetade mer med sina skol- uppgifter sedan de fått sin dator44. Denna sista effekt återkommer i flera studier, nämligen det faktum att skolarbetet uppfattas som roligare med datorn gör att eleverna ägnar mer tid åt sina uppgifter. Den största studien i , E-learning Nordic omfattade 8 000 personer från 224 skolor runt om i . Den studerade inte specifikt skolor där varje elev hade en egen dator. Där sam- manfattas resultaten bland annat med att effekten av att införliva it i undervisningen kan [dock] mätas i engagemang hos eleverna, differentiering av undervisningen, kreativitet och mindre tidsför- lust. Men man konstaterar också att effekten i hög grad varierar beroende på hur it används i undervisningen. I nyare studier som 41Condie, , Seagraves, Kenesson (2007): The impact of ICT in schools – a landscape review. , January 2007. ), samt Holcomb, L (2009) Results & Lessons Learned from 1:1 Laptop Initiatives: A . TechTrends: & Practice to Improve Learning; Nov2009, Vol. 53 Issue 6. 42Zucher, McGee (2005) A Study of One-to-One Computer Use in Mathematics and Science Instruction at the Secondary Level in Henrico County Public Schools (No. , , DC. 43Silvernail et al. (2011): A : The Experience. , , 2011. 44Suhr, , Grimes, Warschauer (2010) Laptops and Fourth-Grade Literacy: Assisting the Jump over the Fourth-Grade Slump. , Learning, and Assessment, Volume 9, Number 5, January 2010. undersöker effekter av att införa surfplattor i undervisningen fram- hålls också den motiverande och engagerande effekten45. De positiva effekterna av att samtliga elever får en egen dator, dominerar stort i forskningen. Få forskare har intresserat sig för eventuella negativa faktorer. I det svenska forskningsprojektet lyfter dock eleverna fram risken att distraheras av sociala medier och datorspel46. Medan vissa elever, ofta något äldre och hög- presterande elever, snart inser att de måste avstå från sociala medier och datorspel under skoldagen, har andra elever, yngre eller mindre motiverade elever, svårt att disciplinera sig i detta avseende. Elev- erna klagar mer över distraktionen än lärarna. I en stor norsk studie, som bygger på 17 500 gymnasieelever och 2 500 lärare, ser man att elevernas icke-skolrelaterade datoranvändning under skol- tid minskar med ökande medelbetyg47. Där ser man också ett sam- band mellan högre digital kompetens och mindre icke-skolrelaterad it-användning i skolan. Vidare framgår att föräldrarnas utbild- ningsbakgrund i hög grad samvarierar så att låg utbildning sam- varierar med låga betyg, sämre digital kompetens och högre grad av icke skolrelaterat it-användande i skolan. Många av studierna över satsningar på en dator per elev är genom- förda med så kallad kvasiexperimentell metodik. Det innebär att en elevgrupp med egna datorer jämförs före och efter introduktionen av datorerna med en elevgrupp som saknar datorer. Ofta kombine- ras en statistisk undersökning, till exempel av elevernas resultat på olika prov, med systematiska klassrumsobservationer eller inter- vjuer. Många av studierna omfattar tusentals elever (de största omkring 30 000) och flera av dem sträcker sig över 3–eller längre. Kombinationen av kvantitativa och kvalitativa data, de fleråriga 45Burden, , , and Trala (2012): iPad Evaluation. , Oct 2012. Naace (2012): The iPad as a Tool for Education. A study of the introduction of iPads at , . 46Hatakka, and (2013): Students use of one to one laptops: a capability approach analysis, & People, Vol. 26 Iss: 1. 47Krumsvik, Egelandsdal, Sarastuen, og Eikeland (2013): Sammenhengen mellom IKT-bruk og læringsutbytte (SMIL) i videregående opplæring.