sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — De tio områdena är indelade i fyra delindex: Miljö (politisk och rätts- ligt klimat respektive näringsliv och innovationsklimat), Beredskap (infrastruktur och digitalt innehåll, överkomligt pris [affordability] och kompetens), Användning (individuell användning, närings- livets användning, regeringens användning) och Effekter (ekonom- iska respektive sociala effekter). Ekonomiska och sociala effekter Internationella index och omvärldens insatser tillkom som ett nytt område rapport. Rankningen av länder sker utifrån en skala mellan 1 och 7. Uppgifterna rapport bygger på egen undersökning Executive Opinion Survey, men också på en rad andra internationella under- sökningar och källor såsom International Labour Organisation LaborSta database, /ICT Indicators Database, Patent Database, , World Development Indicators(Online). egen undersökning genomförs i tiden. I Network Readiness Index varierar ländernas poäng (på ovan nämnda skala från 1 till 7) mellan högst 5,98 och lägst 2,30. Bland de trettio högst rankade länderna finns det länder från såväl och som och . Av dessa är drygt hälften från och en femtedel från . Enligt rapporten 2013 ligger och de asiatiska tigrarna3 högst på listan eftersom de är företagsvänliga, har en högutbildad befolkning och gör investeringar i infrastruktur. Bland de tio högst rankade återfinns sju europeiska länder. Där- utöver finns , och . De tre högst rankade ligger väldigt nära varandra i poäng, ligger på första plats (5,98 poäng), (5,96 poäng) på andra och (5,91 poäng) på tredje plats. Network Readiness Index ändrades varför det inte riktigt går att jämföra rankningen . har , , och förbättrat sina positioner. och har bytt plats då har tappat två positioner. Även , och har tappat placeringar i rankningen. har gjort framsteg på två tredjedelar av indikatorerna. Enligt rapporten 2013 erbjuder en exceptionellt gynnsam institutionell och affärsmässig miljö, med en infrastruktur i världsklass och kanske det bästa utbild- ningssystemet i världen. har världens högsta antal PCT- ansökningar4 per capita inom it och rankas etta gällande utveck- 3Singapore, , och . 4Patent , PCT, är en internationell överenskommelse som förenklat innebär att du genom en enda ansökan på ett språk får en internationell ingivningsdag. Det innebär att ansökan anses ingiven i samtliga PCT:s medlemsländer, mer än 140 stycken, . Internationella index och omvärldens insatser lingen av nya it-baserade tjänster och produkter. rankas högst inom områdena politik och lagstiftning, näringsliv och innova- tion, utnyttjande i förvaltningen samt it:s betydelse för regeringen. Deras relativa svaghet gäller överkomligt pris (affordability) som förklaras av att de flesta använder sig av mobilt bredband. hade 2013 samma poäng som 2012. rankas inte högst på något av de tio områden som indexet omfattar. I rapporten anges att särskilt bör uppmärksamma vissa frågor. Bland annat nämns indikatorn som mäter den genomsnittliga bolagsskatten för vilken rankas på plats 114. Två indikatorer uppges också visa på långdragna administrativa förfaranden. 2.3.5The Web Index – en värdering av webbens bidrag till utveckling och mänskliga rättigheter i världen Det senast skapade internationella indexet är The Web Index. The Web Index lanserades 2012 och har publicerats ytter- ligare en gång, 2013, av . är en icke-vinstdrivande organisation som startades och som arbetar för en tillgänglig och användbar webb för alla. index ingår 81 länder från hela världen vilket är en utökning med tjugo länder jämfört med . The Web Index mäter 88 indikatorer fördelade på fyra delindex. Dessa är Universell tillgång, Frihet och öppenhet, Relevant innehåll och Medinflytande (Empowerment). Inom området Universell till- gång mäts tillgång till internetinfrastruktur av hög kvalitet och över- komligt pris samt investeringar i utbildning och färdigheter som krävs för användning av internet. Inom området Frihet och öppenhet mäts i vilken utsträckning medborgarna har tillgång till olika fri- heter på nätet såsom yttrandefrihet men också rätt till privatliv och säkerhet på nätet. Inom området Relevant innehåll mäts använd- ning och innehåll med fokus på relevans för olika målgrupper. Inom området Medinflytande (Empowerment) mäts webbens betydelse för olika målgrupper och särskilt om den bidrar till en positiv för- ändring inom de fyra områdena samhälle, ekonomi, politik och miljö. Indexet kompletterades 2013 med indikatorer inom framför allt områdena jämställdhet, öppenhet, privata rättigheter och säker- het. Internationella index och omvärldens insatser Av de totalt 88 indikatorerna bygger 54 på primärdata och 34 på sekundärdata. I indexet rankas länderna utifrån en skala från 0 till 100. På the Web Index 2013, som har flest områden som överensstämmer med de 22 sakområdena i den digitala agendan, varierar värdena mellan 100 (det högsta) och 0 (det lägsta). Av de trettio högst rankade ligger en klar majoritet i (20 stycken). Av de tio högst rankade länderna kommer sju från . I övrigt ingår även , och i denna grupp. kommer på första plats (100), på andra (97,5) och på tredje (95,6). När det gäller höga placering anges att det hänger samman med höga resultat på alla delindex och målsättning- arna på bredbandsområdet. Det gäller bland annat tillgång till mobilt höghastighetsbredband, medborgares tillgång till bredband och att det finns en plan för att alla hushåll och företag ska ha tillgång till offentliga tjänster via bredband. De förändringar som gjorts i The Web Index gör att jämförelser mellan 2013 och 2012 års index måste göras med vissa förbehåll. I rapporten Webindex Report görs emellertid jämförelser och då konstateras det att följande länder har förbättrat sina positioner och återfinns bland de tio högst rankade: , , och . Några länder har tappat och rankas nu lägre än de tio bästa, nämligen , , och . I rapporten anges att , och förbättrat sina positioner på grund av bra resultat vad gäller frihet på nätet tillsammans med att det finns fler prenume- ranter på mobilt bredband. position förklaras med att landet har världens högsta andel bredbandspenetration bland hus- håll samt att de är världsledande inom offentliga e-tjänster. , som gått från en andra plats till en fjärde plats, kritiseras tillsammans med , för sina övervakningsmetoder. De länder som inte längre rankas bland de tio bästa har enligt rapporten ofta tappat position på grund av stagnerande utveckling avseende internet- penetrationen. Internationella index och omvärldens insatser 2.4Internationella exempel på digitaliseringens möjligheter Varken kunskap eller ekonomisk tillväxt är nollsummespel i den meningen att en aktör nödvändigtvis vinner på någon annans bekostnad. Alla kan öka sin kunskap, tillväxt kan komma alla till nytta. På samma sätt kan alla personer, organisationer och länder bli bättre på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. sker innovation och utveckling i allt öppnare pro- cesser, på öppna marknader, och i en miljö av både lokal och global konkurrens. Konkurrensen leder till bättre produkter och tjänster, men är också en utmaning då den är krävande i teknisk mening och i kampen om den bästa talangen. Alla vill jobba smartare och anställa de mest begåvade studenterna och mest kompetenta medarbetarna. Inte minst exportföretag verkar i en miljö där de aktörer som inte är konkurrenskraftiga får det svårt att klara sig . har historiskt sett tjänat på en öppnare värld. Vi har en stark position inom it-området, dokumenterat i många internationella jämförelser. Även nationellt har vi haft ett tidigt och framgångsrikt nyttiggörande av it, med goda förutsättningar i sam- hället för en digitalisering. Tekniken har haft stor påverkan på samtliga områden i samhället, med vinster i effektivitet och per- sonlig nytta. har vi höga ambitioner och ideal vad gäller jämställdhet, kompetens, sysselsättning och ansvar för miljön. Det relativa målet för it-politiken, att ska vara bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möjligheter, ställer ändå frågan vad omvärlden gör och vad vi själva gör för att flytta fram positionerna. En sällan påtalad brist är att det inte finns en över- tygande eller etablerad förklaring till hur det kan komma sig att hör till de ledande länderna inom it. Det existerar självfallet många delförklaringar, och många vitt skilda förslag förs fram som positiva möjliggörare. Jämfört med exempelvis innovationspolitik eller ekonomisk tillväxt finns det emellertid färre grundade modeller för hur en framgång som it-nation kan förklaras och, ännu viktigare, vilka offentliga insatser som ger bäst resultat. För andra politik- områden har det uppstått forskning, kunskap och insikter i förhållanden mellan länders utveckling, konjunkturer eller inbyggda cykliska variationer. Uppföljningen av it-områdets utveck- ling är fortfarande i sin linda. Internationella index och omvärldens insatser Som många har it och relationen till skolan varit ett offentligt debatterat område. Speciellt moderna kunskapskrav och verktyg har varit diskussionsämnen , med en förnyad debatt om vilka specifika färdigheter som borde inkluderas. Redan regeringens it-politiska strategigrupp (verksamma 2003– 2006) hade skolan som ett fokusområde5. Det konstaterades att informationssamhällets utveckling och konkurrenskraft är beroende av en stärkt användning av it i skola och lärande. Man efterlyste en vision och uppföljningsbara mål för hur informationssamhällets skola och lärande ska utvecklas. I det ingår nya kunskapskrav och mål för individen avseende digital kompetens. Argumentationen var att it ger effektivitet och skapar nya möjligheter för lärande. Den aktuella debatten har fått ett delvis nytt inslag utöver den redan pågående om it som verktyg för kunskapssökande, kom- munikation, skapande och lärande, om skolornas inköp och drift av datorer och läsplattor, eller i vilken utsträckning lärarna och rektor- erna ska utbildas också om digitaliseringen. Man betonar nu att det inte är tillräckligt att vara konsument av digitala verktyg, utan det finns betydande värden i att förstå hur man kan påverka verktygens utformning alternativt skapa egna verktyg. Mjukvara är en avgör- ande del i all teknik som vi omger oss med och är själva nyckeln till att påverka utformningen av lösningarna. Argumentationen är, för att fortsatt ska vara en stark kunskapsnation och behålla sin konkurrenskraft så behöver alla lära sig ett nytt språk: program- kod6. Ett förtydligande här är att det inte åsyftas att man ska lära sig ett specifikt programmeringsspråk. Istället avses det vidare begrep- pet programmering (som kan sägas också inkludera modellering av problem, abstraktion, logik etc.). har antagit The national curriculum in England7. Nyheten i sammanhanget har varit att man har inkluderat mål med programmering (computing) inom samtliga ålders- kategorier, med start från den lägsta ålderskategorin (stage 1: 5–). Följande är de övergripande målen för samtliga åldrar: 5http:///content/1/c6/07/15/55/29a0a75c.pdf 6http:///opinion/brannpunkt/programmering-ar-framtidens-sprak_8566318.svd 7https:///government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/210969/ NC_framework_document_-_FINAL.pdf Internationella index och omvärldens insatser can understand and apply the fundamental principles and con- cepts of computer science, including abstraction, logic, algo- rithms and data representation can analyse problems in computational terms, and have repeated practical experience of writing computer programs in order to solve such problems can evaluate and apply information technology, including new or unfamiliar technologies, analytically to solve problems are responsible, competent, confident and creative users of information and communication technology. Vidare finns beskrivningar av kunskapsmål för de olika ålders- kategorierna. Man är nästan överdrivet tydlig med de praktiska färdigheterna. För ålder 5–7 sägs att studenterna ska undervisas i att: understand what algorithms are; how they are implemented as programs on digital devices; and that programs execute by following precise and unambiguous instructions create and debug simple programs use logical reasoning to predict the behaviour of simple pro- grams use technology purposefully to create, organise, store, manipu- late and retrieve digital content use technology safely and respectfully, personal infor- mation private; know where to go for help and support when they have concerns about material on the internet recognise common uses of information technology beyond school. Noterbart är att man sätter studenters förmåga att förstå och påverka den digitala världen först. Ett handhavande av tekniken följer av sådan kunskap, men står heller inte i konflikt med andra kunskapsmål. Internationella index och omvärldens insatser Nesta8 är ett tidigare brittiskt statligt organ som drivs som en oberoende stiftelse. Verksamheten syftar till att främja innovationer och hjälpa människor och organisationer att realisera goda idéer. Nesta har lanserat ett program som ligger i linje med de praktiska färdigheter som The national curriculum tar upp. Insatsen kallas Digital Makers9 och man beskriver det som A programme to encourage and enable a generation of young people to create rather than just use technology. Bakomliggande skäl anges vara att digital teknik berör varje aspekt av dagens privat- och arbetsliv och att kunna skapa digitala lösningar hör till de grundläggande färdigheterna. En generation som har självför- troende kring och kunskap om hur man bygger egna lösningar är inte bara berikande för individerna utan också för samhället och hela den ekonomiska utvecklingen. Man nämner speciellt de krea- tiva och kulturella näringarna som har behov av handlingskraftiga anställda10. I detta program hjälper man projekt som når ut till så många individer som möjligt. Man har bildat en kampanj och kon- sortium Make things do stuff11 som ska mobilisera en generation av digitala kreatörer. I har Vita huset liknande satsningar med ambitionen att öka de praktiska färdigheterna hos unga. Educate to Innovate12 är en sådan bredare satsning som inte är begränsad till digitala lös- ningar utan har sin grund i science, technology, , and math (STEM). De är så kallade public-private partnerships där man för genomförandet tar med privat näringsliv och andra aktörer. Ett sådant privat initiativ är Maker Education Initiative13 som utbildat 90,000 unga på området. har 700 miljoner USD satsats på att lyfta kunskapen hos unga, rekrytera 100 000 nya lärare specifikt inom detta utbild- ningsområde, samt att bredda närvaron av kvinnor, tjejer och minoriteter. Vid lanseringen av satsningen uppmanade president aktörerna: 9http:///project/digital-makers 10http:///sites/default/files/next_gen.pdf 11http://makethingsdostuff.co.uk/ 12http:///issues/education/k-12/educate-innovate 13http:/// Internationella index och omvärldens insatser I want us all to think about new and creative ways to engage young people in science and , whether it's science festivals, robotics competitions, fairs that encourage young people to create and build and invent – to be makers of things, not just consumers of things. Inom EU kan nämnas Europe Code Week14 som lanserats av Neelie Kroes grupp med stöd från EU-kom- missionen. En av grunderna till satsningen är insikten att det kommer saknas 900 000 it-verksamma i EU, men också att nya teknikbolag kommer utgöra en viktig del av vår framtida ekonomi. upplever dessa bolag en brist på kompetens. 2.4.2Öppna data för ökad insyn och transparens Tillgång till kompetens, forsknings- och innovationspolitik, regler- ingsaspekter och fungerande ramvillkor är vanliga förklaringar till varför vissa samhällen är mer framgångsrika än andra. Forskning visar att graden av kvalitet i den offentliga förvaltningen är en avgörande faktor15. Det handlar om öppenhet och transparens, saklighet och likabehandling i alla delar av den offentliga förvalt- ningen. Ett av svaren på hur man främjar sådan öppenhet och transparens är tillgängliggörandet av mer information från den offentliga förvaltningen. I Regeringens förvaltningspolitiska proposition sägs att en del av den information som finns hos kommunala och statliga myndig- heter har stort värde och kan bidra till att stärka människors själv- styre och utövande av medborgerliga rättigheter (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Ett internationellt exempel för ökad insyn och transparens kommer från ett initiativ att göra tillgängligt information om hur offentliga medel används, kallat OpenSpending16. Det är ett projekt som med frivilliga insatser digitaliserar budgetar på sådant sätt att informationen går att bearbeta, jämföras med annan liknande bud- get, samt att skapa visualiseringar som gör en komplex fråga mer 14http://codeweek.eu/ 15http:///debatt/god-offentlig-forvaltning-ar-sveriges-storsta-tillgang/ 16https:/// Internationella index och omvärldens insatser I har man kunnat använda denna informa- tion för att skapa en bild om var skattemedel går17. Ett avgörande hinder för återanvändning av information är de olika barriärer som finns. En ekonomisk barriär som många länder söker en lösning på, är att myndigheter säljer sin information på en marknad. För vissa myndigheter är det ett föreskrivet sätt att finansiera insamling, drift och underhåll av informationen (till skill- nad från anslagsfinansierad verksamhet). Avgifterna som tas ut varierar från marginalkostnad upp till fullkostnadstäckning. Det är känt att även mindre avgifter kan utgöra hinder för återanvändning. finns på myndighetssidan krav på att ett ökat tillgänglig- görande inte får öka de offentliga kostnaderna. Ett land som visat ett sätt att kombinera friare tillgång med ett oförändrat anslag för myndigheter är . Man har identi- fierat att viss information (kallat basdata18) är av intresse för ett stort antal myndigheter, oavsett vem som har i uppdrag att samla in eller förvalta informationen. Exempel på datakällor är företagsdata, kartdata, fastighetsregister och adresser. köps och säljs sådan information myndigheter mellan vilket leder till transaktionskost- nader och sällan uppdaterad information hos köparna. Genom att fritt tillgängliggöra och hantera informationen mellan myndighet- erna kan danska förvaltningen räkna hem insatsen utan att den blir kostnadsdrivande19. 2.4.3Nya företag och internetekonomin (Digitala startups) Den andel av ekonomi som drivs av internet uppgår till , motsvarande av totala ekonomi, enligt studie av Consulting Group20. Det är en andel ungefär lika stor som bygg- och energiförsörjningsbranschen tillsammans. spår att den så kallade internetekonomin inom G-20 kommer växa . Motsvarande siffra för vissa andra 17http:/// 18http://uk.fm.dk/publications/2012/good-basic-data-for-everyone/ 19http://uk.fm.dk/news/press-releases/2012/10/denmark-releases-its-digital-raw- material/~/media/Files/Nyheder/Press%20releases/2012/10/basic%20data/Fact_sheet_Basi cData.ashx 20http:///documents/file100409.pdf Internationella index och omvärldens insatser (utvecklings-)marknader är . Båda dessa tillväxt- prognoser överstiger vida andra sektorers. Digitala lösningar är inte begränsade till teknikområdet utan är ett inslag i samtliga verksamheter, och kan vara en väg till en ökad sysselsättning och tillväxt. En stor andel av den svenska arbets- kraften är anställd i it-sektorn eller i it-relaterade yrken i andra sektorer. It förstärker också andra svenska nyckelbranscher, såsom fordonsindustrin, läkemedelsindustrin och verkstadsindustrin. Företag och organisationer som digitaliserar sin verksamhet gör en bra affär. Undersökningar visar att sådana företag växer långt snabbare än sina mindre digitaliserade konkurrenter; man har även en högre lönsamhet i snitt. It är en möjliggörare inom alla branscher genom att den, bland annat, kan effektivisera existerande processer. Ännu viktigare är att den kan bidra med banbrytande innovationer som förändrar förut- sättningarna för många av dagens lösningar. Vi har sett exempel på detta inom mobila tjänster, som nya sätt att producera och kon- sumera nyheter, film och musik. En betydande andel av de nya lösningarna kommer från aktörer som delvis eller fortfarande står utanför det etablerade näringslivet. De allra tidigaste faserna i dessa småföretag kallas startups. För att skapa nya jobb behövs nya företag menar EU som lanserat ett antal insatser på området21. Man har skapat The Startup Europe Leaders Club som samlar erfarna grundare av tek- nikbolag för att ge råd om hur man kan stärka förutsättningarna för fler internetentreprenörer i EU: The days of relying on large businesses or the government for job creation are over. Many of the millions of jobs lost over the past five years will never return in their old form. Entrepreneurship, which has been the engine for growth in the , has not been culti- vated in an effective or systematic way in Europe. To create more businesses and more startups requires more than a change in policy. It requires a change in mentality. har man i internationell media kunnat följa en omfat- tande bevakning av startups. Rapporteringen kretsar kring de mest lovande företagen, de mest intressanta idéerna och lösningarna, eller runt de platser som bäst marknadsför sig som en viktig region Internationella index och omvärldens insatser Dominerande inslag inom EU är rapporteringen från och . Med av alla nystartade företag i (2012) som så kallade digitala startups anses vara en ledande stad på området. Man är den stad i med flest startups per invånare (128/10 000 invånare, snittet för samtliga städer i är 84/10 000)22. En delförklaring till uppmärksamheten är de många inkubatorerna och acceleratorerna, där främst acceleratorerna utgör en stor del av nytänkandet. Det existerar branschspecifika acceleratorer med inriktning på hårdvara, på nyheter och på tv. Ett inte självklart inslag är att etablerade nationella och internationella stora bolag står som värd för acceleratorerna; de startups som ingår i en accelerator med inriktning mot till exempel tv är också de aktörer som utmanar de etablerade tv-aktörernas affärsmodeller och affärsproceser. av entreprenörerna i är inte tyska. Tyska Handelskammaren har därför lanserat en tjänst för att enklare och snabbare kunna få ett visa för de utlänningar som vill börja ett jobb i , ()23. Den normala pro- cessen anses vara komplicerad och tidskrävande. En startup som behöver stärka företaget med ny kompetens kan inte vänta i månader som det kan ta för administration24: Founded in 2007, the BIS works together with the Foreigners Office, the for Work, the and the for Economics. Together with these part- ners, BIS offers expats guidance to founding a company, working and living in . BIS blames the lengthy and complicated application process to get work visas for holding back foreigners from founding companies that could potentially strengthen the German economy. , the head of the Chamber of Industry and Commerce, explained: No employer likes to wait half a year or longer for their new employee, who they desperately searched for and desper- ately need. har från offentligt håll skapat insatser för att stärka sin informationsekonomi. Man har haft högsta led- 22http://venturevillage.eu/infographic-berlin-startup 23http:///en/service/business-immigration-service 24http://venturevillage.eu/expat-entrepreneurs-business-immigration-germany Internationella index och omvärldens insatser ningen som förespråkare för förändringar25. Målet är satt till mak- ing the UK the best place in the world to start a technology business26. Man har som andra länder långsiktiga investeringar för bredband och utbildning, men det unika är att man även har direkta insatser för digitala startups. Bildandet av i östra är en del i strävan att skapa en motsvarighet till Silicon Valley27.