sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Medlemmar i en förening kan även behöva tillhöra en viss yrkesgrupp eller inneha en viss anställning eller vara konsu- menter av vissa tjänster (se prop. 1986/87:7 s. 87). I dessa fall är det fråga om begränsningar i medlemskretsen. En av fördelarna med slutna tjänstepensionsföreningar är att de kan antas få relativt låga kostnader. Anskaffningskostnaderna för nya försäkringar är normalt en stor kostnadspost i försäkrings- företag. Å andra sidan kan en sluten förening inte fullt ut dra nytta av de stordriftsfördelar som ett större bestånd skulle ge. Det ska också beaktas att medlemmar i tjänstepensionsföreningar kan flyttas till en öppen förening, om arbetsgivare väljer att trygga sina fram- tida pensionsåtaganden i en sådan eller om arbetsgivarföretaget överlåts till en ny ägare som tryggar pension för anställda i alla koncernbolag hos en annan försäkringsgivare/tjänstepensionsföretag. Sammanfattningsvis bedöms att det – för klarhetens skull – behövs en särregel som stadgar att en tjänstepensionsförening ska kunna vara sluten eller öppen (jfr 3 kap. 1 § FL). Den föreslagna definitionen av en tjänstepensionsförening inne- bär att såväl tjänstepensionstecknare som tjänstepensionsberätti- gade kan vara medlemmar i en tjänstepensionsförening. Varje före- ning ska i stadgarna bestämma villkoren för inträde i föreningen, dvs. hur medlemskap uppstår. I en tjänstepensionsförening torde dock det normala vara att medlemskap uppstår för tjänstepensions- tecknarna i samband med att ett tjänstepensionsavtal ingås. Ingen- ting hindrar dock en tjänstepensionsförening från att i stadgarna föreskriva att det är den tjänstepensionsberättigade som blir medlem i tjänstepensionsföreningen i samband med tjänstepensionsavtalets ingående. Bestämmelserna i 3 kap. 2 och 3 §§ FL reglerar frågor om rätt till medlemskap i de fall någon har förvärvat en medlemsandel, t.ex. genom arv eller köp, och vilka tidsfrister som då gäller. Bestämmel- serna saknar bäring på tjänstepensionsföreningarna. Någon sär- reglering i förhållande till dessa regler synes dock inte vara nödvändig. I förhållande till bestämmelserna i 3 kap. 4 och 5 §§ FL om utträde behövs en särregel om att en medlem som enligt stadgarna är skyl- dig att tillhöra en tjänstepensionsförening inte kan säga upp sig till utträde. Bestämmelsen i 3 kap. 6 § FL innebär att styrelsen i en ekonomisk förening ska föra en medlemsförteckning som ska hållas tillgänglig för var och en som vill ta del av den. För understödsföreningar mot- svarades den av 15 § UFL, med den skillnaden att det inte fanns krav på att medlemsförteckningen skulle hållas tillgänglig. Det fanns också skillnader i vad som ska antecknas i förteckningen. Medlemsförteckningen i ekonomiska föreningar ska framför allt, förutom uppgifter om medlemmarnas namn och adress, innehålla uppgifter om medlemmarnas insatser, medan den för understöds- föreningar i stället skulle innehålla uppgifter om tid för inträde. I en understödsförening skulle det också finnas uppgifter om fri- brevshavare. Trots dessa skillnader bör bestämmelserna för ekonomiska före- ningar om att en medlemsförteckning ska föras och innehållet däri kunna tillämpas även av tjänstepensionsföreningarna. Det kan dock inte uteslutas att integritetskänslig information kan komma att antecknas i en tjänstepensionsförenings medlems- förteckning. Skyldigheten att hålla medlemsförteckningen tillgäng- lig för var och en som vill ta del av den ska därför inte gälla för tjänstepensionsföreningar (jfr för försäkringsföreningar 13 kap. 8 § andra stycket FRL). Förslag: Bestämmelserna om förlagsinsatser i lagen om ekono- miska föreningar ska tillämpas av tjänstepensionsföreningar med följande avvikelser. En särregel införs om att förlagsinsatser som inte tillskjuts från medlemmar begränsas till belopp motsva- rande övrigt eget kapital. Ett större tillskott ska få göras om det finns synnerliga skäl och om lämnar till- stånd. Lagen om ekonomiska föreningar FL finns bestämmelser om förlagsinsatser. Om förlags- insatser ska förekomma, ska reglering ske i föreningens stadgar. Kapitalet får skjutas till av såväl medlemmar som andra, med vissa begränsningar för icke-medlemmarna. I stadgarna kan tas in före- skrifter om begränsningar i fråga om vem som har rätt att tillskjuta förlagsinsatser och genom överlåtelse förvärva de rättigheter som är förenade med förlagsinsatserna (förlagsandelar). För redan gjorda insatser får dock inte införas stängare begränsningar än vad som gällde när insatsen gjordes. För varje förlagsinsats ska föreningen förlagsandels- bevis. I stadgarna kan bestämmas att föreningen i stället kan regi- strera förlagsandelar hos en central värdepappersförvarare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, under förutsättning att några förvärvsbegränsningar inte gäller. Styrelsen ska vidare föra en förteckning över samtliga förlagsinsatser. Förlags- insatser ska vara bundna i föreningen . Avkastningen utgörs av utdelning och ej ränta, och för att den ska utgå måste fritt eget kapital finnas. Om föreningen upplöses och det vid upplös- ningen finns överskott, har innehavaren av förlagsandelar rätt att få dessa inlösta innan utbetalning sker till andra ändamål. Inlösen- beloppet får inte överstiga vad som av föreningens egna kapital (ej inräknat reservfond eller uppskrivningsfond) belöper på andelen i förhållande till övriga förlagsinsatser. Utöver bestämmelser i 5 kap. finns andra bestämmelser i som rör förlagsinsatser. Bland annat följer av 7 kap. att en förlagsandelsinnehavare inte har rösträtt på stämman. Bestämmelserna om förlagsinsatser i FL ska tillämpas för försäk- ringsföreningar. En särregel har införts som innebär att förlags- insatser som inte tillskjuts från medlemmar begränsas till belopp motsvarande övrigt eget kapital. Ett större tillskott ska dock få göras om det finns synnerliga skäl och om läm- nar tillstånd. Bestämmelser om förlagsinsatser saknades för understödsföre- ningar i UFL. Skälen för förslaget: En ekonomisk förening kan erhålla risk- bärande kapital från andra än medlemmarna i form av förlags- insatser. Förlagsinsatserna räknas till föreningens egna bundna kapital men intar i realiteten en mellanställning mellan medlemsinsatserna och det lånade kapitalet, t.ex. förlagslån. För att förhindra att en alltför stor del av föreningens egna kapital utgörs av kapital från andra än medlemmarna finns en beloppsbegränsning i 5 kap. 1 § andra stycket FL som relaterar till medlemsinsatserna. Även i en tjänstepensionsförening kan det uppkomma ett behov av kapitaltillskott under rörelsens gång. Ett kapitaltillskott kan möjliggöra en tjänstepensionsförenings fortlevnad i en allvarlig men tillfällig krissituation. Vidare kan t.ex. en utvidgning av verk- samheten medföra behov av kapital som inte möts av nya som kan förväntas från sådan verksamhet. Alternativa finansieringskällor ökar möjligheterna till tillväxt och kan under- lätta satsningar på nya tjänstepensionsprodukter. Som framgått ovan undantas tjänstepensionsföreningarna från bestämmelser om medlemsinsatser. Begränsningsregeln i 1 § kan därför inte tillämpas på tjänstepensionsföreningar. I stället föreslås för tjänstepensionsföreningar – liksom för ömsesidiga tjänste- pensionsbolag – att begränsningsregeln ska gälla i förhållande till tjänstepensionsföreningens övriga egna kapital när insatsen gjordes. Om det finns synnerliga skäl bör vidare , i ett enskilt fall, kunna lämna tillstånd till större tillskott. De närmare överväganden som görs beträffande förlagsinsatser redovisas i avsnitt 7.2.7. Förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om föreningens ledning ska i huvudsak gälla för tjänstepensions- föreningar, men vissa särregler ska tas in i den nya lagen. En tjänstepensionsförening ska, oavsett föreningens storlek, ha en verkställande direktör. Han eller hon får inte vara ord- förande i styrelsen. Innan styrelseval förrättas ska ordföranden vid föreningsstämman lämna uppgift till stämman om vilka upp- drag den som valet gäller innehar i andra företag. Ledningen i en tjänstepensionsförening ska uppfylla samma krav på lämplighet som gäller för ledningen i andra tjänstepensionsföretag. En styrelseledamot behöver inte vara medlem i en tjänste- pensionsförening. Vissa särregler ska även gälla i fråga om jäv för styrelse- ledamot och den verkställande direktören, stämmans anvis- ningsrätt samt om ställföreträdares överskridande av befogenhet eller behörighet. Lagen om ekonomiska föreningar Bestämmelser om ledningen i ekonomiska föreningar finns i 6 kap. En ekonomisk förenings styrelse ska bestå av minst tre leda- möter. Styrelsen väljs i normalfallet av föreningsstämman. I stad- garna får dock föreskrivas att hela eller delar av styrelsen ska utses på annat sätt. Det finns inga begränsningar om vem eller vilka som kan ges stadgerätt att utse styrelseledamöter. En styrelseledamots uppdrag får omfatta högst . Vidare gäller att styrelseleda- möterna ska vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Dessutom får vissa ställföreträ- dare för medlemmar vara styrelseledamöter. I större föreningar ska styrelsen utse en verkställande direktör. När styrelseledamot, verkställande direktör eller suppleant till- träder sitt uppdrag ska han eller hon anmäla sitt innehav av aktier i aktiebolag i samma koncern som föreningen. Enligt den s.k. general- klausulen i 13 § får styrelsen eller en annan ställföreträdare för föreningen inte företa en handling som är ägnad att bereda en otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem. I den paragrafen ges även regler om stämmans anvisningsrätt. I 10 § finns regler om jäv som syftar till att skydda föreningen mot att styrelseledamot eller verkställande direktör tillgodoser sina intressen på föreningens bekostnad. Bestämmelserna om föreningens ledning i 6 kap. FL ska gälla för försäkringsföreningar. Särregler har införts i 13 kap. FRL om verk- ställande direktör (10 §), jäv för styrelseledamot och den verkställ- ande direktören (11 §), föreningsstämmans anvisningsrätt (12 §) samt överskridande av befogenhet eller behörighet (13 §). I sammanhanget bör även nämnas att frågan om prövning av ledningen för försäkringsförening aktualiseras både vid tillstånds- givningen (se 2 kap. 4 § FRL) och som ett moment i Finansinspek- tionens tillsyn över verksamheten i dessa föreningar (se 14 kap. 2 § andra stycket FRL). Bestämmelser om ledningen i understödsföreningar fanns i 27– 28 §§ UFL. Bestämmelserna om understödsföreningars ledning överensstämde i stor utsträckning med gällande regler för ekono- miska föreningar i 6 kap. För understödsföreningar gällde dock avvikande bestämmelser om hur styrelsens ledamöter får utses och uppdragets längd. Vidare fick anställd i föreningen inte vara styrelse- ordförande och juridisk person fick inte vara styrelseledamot. För understödsföreningar fanns inte någon skyldighet för styrelsen att utse en verkställande direktör. Vid genomförandet av tjänstepensionsdirektivet infördes regler om lämplighetsprövning av styrelseledamöter och suppleanter i understödsföreningar som driver verksamhet avseende tjänste- pensionsförsäkring (27 a § UFL). Något motsvarande krav för verkställande direktören eller dennes ersättare infördes inte. Vidare följde av 27 a § UFL att den som var underkastad näringsförbud inte fick vara styrelseledamot i en understödsförening som drev verksamhet för tjänstepensionsförsäkring. Skälen för förslaget: Enligt 6 kap. 1 § FL väljs styrelsen i en ekonomisk förening av föreningsstämman, om det inte föreskrivs i stadgarna att en eller flera styrelseledamöter ska utses på annat sätt. Bestämmelsen i 27 § UFL om att minst hälften av styrelsens leda- möter i en understödsförening skulle väljas på föreningsstämma eller av en organisation som kan anses företräda medlemmarna tillkom för att förhindra att andra än medlemmarna själva skulle få huvud- inflytande i föreningen. För ömsesidiga tjänstepensionsbolag föreslås att minst hälften av fullmäktige ska utses av bolagets delägare eller av en organisation som kan anses företräda delägarna. Nedan föreslås att minst hälften av fullmäktige i en tjänste- pensionsförening ska utses av föreningens medlemmar eller av orga- nisationer eller annan som kan anses företräda medlemmarna (se avsnitt 7.3.7). I övrigt bedöms det inte nödvändigt att införa någon särregel i förhållande till 6 kap. 1 § FL. Enligt 6 kap. 3 § FL ska styrelsen i en ekonomisk förening utse en verkställande direktör, om antalet anställda överstigit 200 . För tjänstepensionsaktiebolag och ömse- sidiga tjänstepensionsbolag gäller att bolagen alltid ska ha en verk- ställande direktör och att han eller hon inte får vara styrelsens ordförande. En skyldighet att utse verkställande direktör ska därför gälla även för tjänstepensionsföreningar, oavsett föreningens storlek, med motsvarande begränsning vad gäller ordförandeposten i styrelsen. Enligt 6 kap. 4 § andra stycket FL ska styrelseledamöterna i en ekonomisk förening vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska perso- nen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift som detta. Beträffande ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag föreslås att det inte införs något krav på att en styrelseledamot måste vara delägare i bolaget (se avsnitt 7.2.3). Att delta i ledningen av en tjänstepensionsförening kräver sär- skilda kunskaper och erfarenheter, vilket motiverar krav på att personernas lämplighet prövas av . Inspektionen ska även kunna ingripa mot en tjänstepensionsförening om en leda- mot inte kan anses lämplig att delta i ledningen av bolaget. Det kan mot bakgrund av dessa krav på särskilda kunskaper och erfaren- heter inte alltid vara möjligt att i kretsen av medlemmar hitta per- soner som kan vara lämpliga. Det talar för att även andra än medlemmar ska kunna utses till styrelseledamöter. Styrelsens kom- petens i tjänstepensionsföreningar är så central för skyddet av tjänstepensionstecknare och tjänstepensionsberättigade att de utan begränsningar bör ges möjlighet att utse en lämplig styrelse. Några krav på att styrelseledamöterna ska vara medlemmar bör därför inte gälla i tjänstepensionsföreningar. En särreglering behövs även om det i FL finns en möjlighet att vidga kretsen av styrelseledamöter genom särskilt angivna fall i bolagsordning. För tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensionsbolag har föreslagits en bestämmelse om att stämmans ordförande innan styrelseval hålls ska lämna uppgift om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. Motsvarande informationskrav bör även gälla i tjänstepensionsföreningar. Jävsreglerna i 6 kap. 10 § FL för ekonomiska föreningar stämmer i sak överens med motsvarande bestämmelser i för under- stödsföreningar. Motsvarande jävsregler bör också gälla för tjänste- pensionsföreningar. För att förstärka skyddet för tjänstepensions- tecknarna i tjänstepensionsföreningar bör dock, i likhet med det som gäller för tjänstepensionsaktiebolag och ömsesidiga tjänstepensions- bolag, föreskrivas att jäv för en styrelseledamot eller den verkställ- ande direktören även ska anses föreligga vid avtal mellan tjänste- pensionsföreningen och en juridisk person som styrelseledamoten eller den verkställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Detta ska dock inte gälla om tjänste- pensionsföreningen äger samtliga aktier i föreningens motpart och motparten är ett annat bolag än ett tjänstepensionsaktiebolag som inte får dela ut vinst (se närmare om skälen i avsnitt 6.2.3). Av FL:s funktionsuppdelning mellan stämma, styrelse och verk- ställande direktör följer att styrelsen i en ekonomisk förening i prin- cip ska följa stämmans direktiv och att verkställande direktören och särskild firmatecknare ska följa beslut och anvisningar av styrelsen. I 6 kap. 13 § andra stycket FL finns en begränsningsregel som föreskriver att föreningens ställföreträdare inte får följa sådana föreskrifter av föreningsstämman som står i strid med FL eller stadgarna och därför inte gäller. Vad som sagts bör även gälla för tjänstepensionsföreningar. Motsvarande bör också gälla i fråga om föreskrifter som står i strid med bestämmelserna i lagen om tjänstepensionsrörelse eller lagen om årsredovisning i tjänstepensionsföretag. En särregel med ett sådant kompletterande innehåll bör införas. Av 6 kap. 14 § FL följer att en ställföreträdare i en ekonomisk förening som överskridit sin befogenhet när han eller hon företog en rättshandling för föreningen inte binder föreningen om tredje man insåg eller bort inse att befogenheten överskreds, dvs. var i ond tro. Samma regler bör här gälla för alla tjänstepensionsföretag, vilket innebär att det för tjänstepensionsföreningarna krävs en sär- regel i förhållande till 6 kap. 14 § FL. Förslag: Bestämmelserna om föreningsstämma i lagen om ekono- miska föreningar ska gälla för tjänstepensionsföreningar, men vissa särregler tas in i den nya lagen. En tjänstepensionsförening ska kunna bestämma att även den som tillskjutit verksamhetskapital ska ha rösträtt vid förenings- stämman. ska efter anmälan sammankalla förenings- stämman om så inte skett i föreskriven ordning. Minst hälften av fullmäktige ska utses av föreningens medlem- mar eller av organisationer eller annan som kan anses företräda medlemmarna. Lagen om ekonomiska föreningar Bestämmelserna om föreningsstämma finns i 7 kap. Det är vid föreningsstämman som medlemmarna har rätt att besluta i före- ningens angelägenheter. Varje medlem har en röst, om inte annat anges i stadgarna. Det finns också möjlighet för medlemmarna att helt eller delvis överlämna beslutanderätten till särskilda fullmäktige. Fullmäktigesystemet kan lösa praktiska problem som uppstår när det finns många medlemmar som är spridda geografiskt. Full- mäktiges befogenhet, hur de ska utses och tiden för deras uppdrag (dock högst ) ska regleras i stadgarna. Fullmäktige ska som huvudregel vara medlemmar i föreningen. Ett fullmäktigsamman- träde anses som föreningsstämma. En fullmäktig får inte rösta genom ombud. Enligt bestämmelserna har en medlem rätt att få ett ärende behandlat vid en föreningsstämma om han begär det i den ordning som framgår av stadgarna. Om stadgarna inte reglerar detta ska medlemmen skriftligen framställa sin begäran hos styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman. Föreningsstämmans beslut utgörs av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Enligt 7 kap. 13 § andra stycket finns dock möjlighet att avvika från ovanstående beslutsförfarande genom avvikande regler i stadgarna. Bestämmelser om votering saknas i FL. Bestämmelserna i 7 kap. FL om föreningsstämma ska gälla för försäkringsföreningarna. Särregler har införts i 13 kap. FRL om rätt att besluta i föreningens angelägenheter (14 §), Finansinspektion- ens skyldighet att kalla till föreningsstämma (15 §), fullmäktige (16 §) och uppgifter inför styrelseval (17 §). Bestämmelserna om föreningsstämma i FL överensstämmer delvis med de bestämmelser som gällde för understödsföreningar enligt 33–35 §§ UFL. Enligt UFL skulle vissa uppgifter utföras av Finans- inspektionen i stället för av . kunde medge att ordinarie föreningsstämma skulle hållas endast vartannat eller och kunde i sådana fall meddela erforderliga föreskrifter. Vidare var det tillåtet att i vissa fall avgöra ärenden på stämman utan att de har angetts i kallelse till stämman. Liksom i ekonomiska föreningar var det för understödsföre- ningar möjligt att överföra medlemmarnas beslutanderätt till sär- skilt valda fullmäktige. Minst hälften av dessa fullmäktige skulle utses av föreningens medlemmar eller av organisation som kunde anses företräda medlemmarna. Om inte med- gav annat skulle fullmäktige vara medlem i föreningen och fick utses för en period om högst . Skälen för förslaget: För understödsföreningarna saknades bestäm- melser om att en medlem har rätt att få ett ärende behandlat på stämman om han begär det i den ordning som framgår av stad- garna. En sådan regel får anses stärka medlemsinflytandet och bör därför gälla för tjänstepensionsföreningarna (motsvarande gäller för försäkringsföreningar och ömsesidiga tjänstepensionsbolag). En naturlig konsekvens av det föreslagna kravet på verksamhets- kapital vid bildandet av en tjänstepensionsförening är att den som tillskjutit verksamhetskapital får ges rösträtt vid föreningsstämman. Detta föreslås även gälla när verksamhetskapital tillskjutits av andra än medlemmar. I stadgarna för en tjänstepensionsförening ska således anges om de som tillskjutit verksamhetskapital ska ha röst- rätt vid föreningsstämman. Enligt 33 och 34 §§ UFL hade möjlighet att tillåta att föreningsstämma i en understödsförening inte behövde Den ordinarie stämman, som normalt hålls en gång , är oftast medlemmarnas enda möjlighet att utöva sitt infly- tande. Det är som beslut ska tas med anledning av föreningens resultat och finansiella ställning samt bedömas hur led- ningen skött sina åtaganden. Att en sådan stämma hålls är därför väsentligt för att medlemmarna ska kunna utnyttja sitt infly- tande. Detsamma gäller om föreningen tillämpar ett fullmäktige- system. Av den anledningen infördes ingen möjlighet att i försäk- ringsföreningar efter tillstånd mer sällan hålla föreningsstämma. Utredningen gör samma bedömning när det gäller tjänstepensions- föreningarna. Inte heller bör frågor som avser möjligheten att behandla ären- den på stämman behandlas annorlunda i tjänstepensionsföreningar jämfört med vanliga ekonomiska föreningar. Vidare bör – och inte som i ekonomiska föreningar, – vara skyldig att efter anmälan samman- kalla föreningsstämman i en tjänstepensionsförening om styrelsen inte fullgjort sina skyldigheter i detta avseende. Närmare om skälen framgår i avsnitt 6.2.4). Fullmäktigesystemet för ekonomiska föreningar regleras i 7 kap. 12 § FL. Den förening som önskar använda fullmäktigesystemet måste ha bestämmelser om detta i sina stadgar. Av stadgarna ska framgå vilken beslutanderätt fullmäktige har, hur fullmäktige ska utses och tiden för deras uppdrag. Stadgarna utformas, i sin ursprungliga form, vid föreningens bildande och beslut att ändra stadgarna fattas av föreningsstämman. När en ekonomisk förening beslutar att tillämpa fullmäktige- systemet, innebär detta att medlemmarna förlorar de flesta rättig- heter som är förknippade med beslutsfattande på stämman. De har dock rätt att få ett ärende behandlat av stämman, att före stämman ta del av redovisningshandlingar och revisionsberättelsen eller få dessa handlingar tillsända sig samt att ta del av protokoll från full- mäktigesammanträden. Medlemmarna ska dessutom underrättas om beslut av fullmäktige om vissa ändringar av stadgarna. Bestämmelserna om fullmäktige i ekonomiska föreningar överens- stämmer delvis med motsvarande regler för understödsföreningar i UFL. Enligt 35 § UFL gällde dock för understödsföreningar att minst hälften av fullmäktige skulle utses av föreningens medlem- mar eller av organisation som kan anses företräda medlemmarna. Motsvarande gäller också för försäkringsföreningar. I en tjänstepensionsförening där de tjänstepensionsberättigade, dvs.