sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — Detta av två skäl: det första är att de nya kun- skapskrav som föreslås föras in i grund- och gymnasieskolan endast kan testas med digitala verktyg; det andra är vikten av att successivt gå över till helt digitala prov. Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9 i samt i vissa kurser på gymnasial nivå. Syftet med de nationella pro- ven är i huvudsak att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning och ge underlag för en analys av i vilken utsträck- ning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. De nationella proven kan också bidra till att kon- kretisera kursplanerna och ämnesplanerna samt att öka elevernas måluppfyllelse. I genomförs de nationella proven som ämnesprov. I årskurs 3 ges prov i matematik, svenska och svenska som andra- språk. I årskurs 6 ges prov i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk samt i biologi, fysik eller kemi och geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap. Skolan genomför ett av ämnesproven i NO-ämnena samt ett av ämnesproven i SO- ämnena. I årskurs 9 ges prov i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk samt i biologi, fysik eller kemi och geo- grafi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap. Liksom i årskurs 6 gäller att skolan genomför ett av proven i NO respektive SO. Proven genomförs enbart med papper och penna. De förändringar i läro- och kursplanerna som vi föreslår innebär att det är möjligt att testa ämneskunskaperna och -för- mågorna med enbart analoga verktyg. De nationella proven behöver därför, åtminstone i dessa delar, vara digitala. Detta innebär att man, precis som i dagens PISA-tester, kan ha delprov där vissa genomförs med penna och papper och andra digitalt. viker man den kostsamma fasen där prov parallellt genomförs digitalt och analogt. Parallella prov har visat sig kostsamt eftersom det är komplicerat att utveckla prov som med säkerhet mäter samma sak oavsett om provet genomförs med penna och papper eller med datorer. Med delprov som genomförs på olika sätt und- viks detta problem. Vidare innebär digitala prov fördelar i form av neutral rättning där förutfattade meningar om elever eller varie- rande bedömning mellan lärare inte spelar in samt att lärartid fri- görs till annat. Som framhålls av två forskare i en debattartikel medför digitala prov möjligheter att bygga upp en provbank från vilken uppgifter slumpvis kan genereras vilket i sin tur innebär att provet inte behöver genomföras av alla elever. Det inne- bär en fördel för skolor som ännu inte kan erbjuda datorer till alla elever samtidigt82. Kostnaden för att framställa de digitala proven bör bland annat jämföras med kostnaden för alla lärare som rättar prov för hand. Det är vidare svårt att föreställa sig att den svenska skolan om 10–fortfarande skulle genomföra nationella prov med penna och papper. En övergång till digitala medier måste ske och bör därför påbörjas successivt . Många skolor, inte minst där varje elev har en egen dator, vittnar om hur de ställer undan datorer och surfplattor före ett nation- ellt prov, för att träna och vänja eleverna vid att arbeta analogt, det vill säga med penna och papper. Detta är en signal till skolorna som styr bort från att arbeta digitalt och dra nytta av det nya mediet. Om eleverna inte kan använda sina digitala verktyg även i avgör- ande situationer som prov så är kommer inte lärare och skolledare att ta digitaliseringen på allvar. Denna slutsats har myndigheterna dragit till exempel i där till exempel studentskrivningar genomförs med internetuppkopplade datorer. Vi föreslår att får i uppdrag att utreda frågan hur digitala nationella prov kan införas i , i första hand för att fokusera på hur de digitala förmågor och kompetenser som vi före- slår ska tydliggöras i kunskapskraven ska kunna prövas. Vi menar emellertid att också bör utreda förutsättningarna för att i ett andra steg genomföra de nationella proven digitalt i sin helhet. 82 Så argumenterar två forskare i utbildningsvetenskap i , se =25967591&rssId=&item=http%3a%2f%2fwww.svd.se%2f%3fservice%3dmobile%26am p%3barticleId%3d8862904%26amp%3bnew%3dtrue I uppdraget ska även en tidsplan för införandet preciseras samt vilka kostnader införandet bedöms innebära. För uppdragets genom- förande föreslår vi att tilldelas . Nätbaserad utbildning i grund- och gymnasieskolan Förslag: Regeringen tillsätter en utredning om ökade möjlig- heter för skolhuvudmän att erbjuda och använda nätbaserad undervisning som ett komplement till och en kvalitetsförstärk- ning av den lokala undervisningen. Bedömning: Vi bedömer att det bör vara ett krav i gymnasie- skolan att en elev ska ha genomgått minst en helt nätbaserad kurs inom ramen för sin gymnasieutbildning för att få ut sin gymnasieexamen. Skollagen begränsar kraftigt möjligheterna att bedriva nätbaserad skolundervisning. Den statliga utredning (SOU 2012:76) som granskat distans- och fjärrundervisning har lämnat för- slag som bland annat innebär en ytterst restriktiv tillämpning av möjligheterna till språkstudier över internet inom skolans ram. Vi anser att frågan om nätbaserad undervisning är både komplex och viktig. När regeringen nu ser över skollagen utifrån Distans- utredningens förslag bör man inte ytterligare begränsa de redan små möjligheterna till nätbaserad undervisning utan tvärtom öppna upp lagverket för en betydligt generösare tillämpning. Det handlar inte om möjligheter att ge hela utbildningar på distans utan att kunna komplettera och stärka kvaliteten i utbildningsutbudet. Att dessutom, som föreslår, i skollagen beskriva olika undervisningsformer och hur de begagnar tekniken är olämp- ligt i när både den tekniska och pedagogiska utvecklingen är stadd i snabb förändring. Många skolhuvudmän inom grund- och gymnasieskolan har svårt att erbjuda ett brett utbildningsutbud med hög kvalitet. En orsak är att sviktande elevunderlag gör det svårt att tillsätta eller behålla legitimerade lärare framför allt inom valbara ämnen. Att kunna komplettera existerande utbildningsutbud med delar som är nätbaserade till exempel med lokala pedagoger som handledare är ett sätt för skolhuvudmän att kunna erbjuda ett bättre kursutbud till hög kvalitet i hela landet. Som tidigare framhållits så genomför den norska regeringen en storskalig försöksverksamhet med en virtuell mate- matikskola dels som en möjlighet för särskilt motiverade elever att läsa gymnasiematematik redan i och dels som ett sätt att stärka motivationen och kunskaperna hos elever med svaga kun- skaper i matematik. För den senare gruppen kommer den lokala skolan och läraren att ha huvudansvaret och stå för huvuddelen av undervisningen medan den virtuella skolan utgör ett komplement och en kvalitetsförstärkning. Enligt en preliminär kostnadsbedöm- ning kommer det att kosta cirka 10 miljoner NOK att bygga upp denna virtuella skola och därefter mellan 300 och per elev och år för undervisning som motsvarar av under- visningstiden i matematik i sista årskursen i grundskolan83. Amerikanska erfarenheter talar för en något lägre kostnad84. Kost- naden bör, enligt utredningsförslaget, delas mellan skolhuvud- mannen och staten. Vi föreslår att regeringen utreder hur motsvarande möjligheter till nätbaserade komplement skulle kunna erbjudas svenska elever i grund- och gymnasieskolan. Det bör utredas vilket eller vilka ämnen utvecklingsverksamheten bör omfatta. De relativt höga etablerings- kostnaderna talar för att välja ämnen som läses av så många som möjligt, till exempel något av de programgemensamma ämnena i gymnasieskolan som också läses i . Vid kostnadsberäk- ningen bör det vägas in att den virtuella verksamheten minskar de lokala kostnaderna för lärare. Likaså att lärare som deltar i verk- samheten får en form av kompetensutveckling. Vidare bör det utredas om uppbyggnaden bör ske centralt som i eller decentraliserat, till exempel genom att skolhuvudmän och kommersiella aktörer med anknytning till medie- eller förlags- 83Den virtuelle matematikkskolen, Senter for IKT i utdanningen (2013): «Herfra og til evig- heten? Utredning om organisatoriske, juridiske og økonomiske forhold ved Den virtuelle matematikkskolen som permanent, nasjonal tjeneste», intern prosjektrapport skrevet av . : Senter for IKT i utdanningen. I det norska exemplet gäller kostnaden etableringen av en virtuell skola i ett ämne. Etablerings- kostnaden bör delvis kunna slås ut på flera ämnen. Spannet i kostnaden per elev beror på hur stor elevgrupp varje lärare ansvarar för. Vid 75 elever per lärare är den drygt per elev och år, vid 25 elever per lärare cirka per elev och år. 84Anderson, Augenblick, DeSescre and (2006): Costs and Funding of Virtual Schools: An examination of the costs to start, operate, and grow virtual schools and a discus- sion of funding options for states interested in supporting virtual school programs. A report prepared by the , October 2, 2006. branschen gemensamt kan söka medel för utvecklingsverksamhet. Skälet till att inkludera medieföretag och förlag är framför allt för att avgränsningen mellan vad som är läromedel och vad som är undervisning skulle vara svår och möjligen också kontraproduktiv att upprätthålla. Om den decentraliserade modellen väljs bör skol- huvudmän uppmuntras att söka medlen i grupp och även tillsam- mans med kommersiella aktörer. Oavsett om utvecklingsverksam- heten sker centralt eller decentraliserat så bör materialet tillgänglig- göras med Creative Commons-licensen Erkännande som innebär att materialet är fritt tillgängligt för alla att använda och att bear- beta, men att en användare måste ange upphovsmannen, verkets namn och den licens som gäller för verket. En omfattande och mång- årig norsk verksamhet kan åberopas som exempel på hur sådant utvecklingsarbete kan genomföras i samarbete mellan skolhuvud- män och där man blandar kommersiellt material med egenutvecklat material85. Slutligen bör utredningen också bedöma vilka erfarenheter som kan tas tillvara från internationella motsvarigheter samt högskolans omfattande distansutbildningsverksamhet. Vi bedömer att nätbaserad utbildning kommer att vara en viktig grundförutsättning för att möjliggöra det livslånga lärandet. Att lära via nätet är därför en viktig kunskap i sig. Dagens elever kom- mer under sin livstid att i stor utsträckning använda internet i sitt lärande både i formella utbildningar och i informellt lärande. Eleverna bör rustas för att kunna använda och hantera denna källa till kunskap. Ett sätt att åstadkomma detta är att ställa krav på att elever, för att få ut sin gymnasieexamen, genomgår minst en internet- baserad kurs i gymnasieskolan. Vi bedömer att det är av strategisk vikt att regeringen överväger åtgärder som möjliggör en sådan utveck- ling. 85 Se Norsk Digital Læringsarena: 5.8.2Lyft lärares och skolledares digitala kompetens Digitalt kompetenslyft för lärare Förslag: En nationell satsning för att lyfta lärarnas digitala kompetens genomförs. Skolhuvudmännen föreslås få möjlighet att enskilt eller i samverkan med andra skolhuvudmän och hög- skolor genomföra kompetensutvecklingsinsatser som utgår från lokala erfarenheter och goda exempel. ges i ett första steg uppdraget att ta fram närmare riktlinjer och upplägg samt kostnadsberäkning för en sådan kompetensutvecklingsinsats. I ett andra steg ges myndigheten i uppdrag att genomföra satsningen och fördela medel till skol- huvudmän efter ett ansökningsförfarande. ges även i uppdrag att påskynda kodifieringen av framgångsrika lokala praktiker för digitalt baserad undervisning till att bli beprövad erfarenhet som kan användas i kompetens- utvecklingsinsatser i hela landet. Bedömning: I framtagandet av nationella kompetensutvecklings- insatser bör ett digitalt perspektiv finnas med redan från början. För att skolans användning av digitala verktyg ska utvecklas krävs att lärarna erbjuds ytterligare kompetensutveckling i hur digitala verktyg kan användas i undervisningen. Trots bättre förutsätt- ningar genom en gynnsammare utrustningssituation och av praktisk kompetensutveckling för lärare har formerna för att använda it i undervisning och lärande inte förändrats nämnvärt. För att kunna dra nytta av de investeringar som skett och för att kunna utveckla undervisningen behövs flera typer av insatser. Digitalt kompetenslyft för lärare Vi ser behov av att en kompetensutvecklingssatsning genomförs med syfte att lyfta lärarnas kunskaper om hur digitala verktyg kan användas i undervisningen ur både ett allmänpedagogiskt och ämnes- specifikt perspektiv. saknar emellertid kompetens och personal för att genomföra denna typ av kompetens- utveckling i egen regi. Likaså saknar högskolans lärarutbildningar vanligen denna kompetens. Genomförandet bör istället ske i sam- verkan mellan aktörer på lokal och regional nivå i form av skol- huvudmän och samverkansorgan mellan skolhuvudmän samt hög- skolor och universitet. Skolhuvudmännen bör medfinansiera verk- samheten och vara den bidragssökande parten medan högskolorna bör fungera som resurser för skolhuvudmännens satsningar. insats bör vara att fördela medel till och därmed kvalitetssäkra verksamheten. Verket har utvärderat vilka former av kompetensutveckling som är effektivast86. Man lyfter särskilt fram sex aspekter som bör beaktas vid planering och genomförande av kompetensutvecklingsinsatser: koppla insatser till resultat och måluppfyllelse gör lärare och förskollärare delaktiga sätt upp tydliga och få mål se till att huvudman, rektor och förskolechef skapar organisa- toriska förutsättningar för kompetensutveckling arbeta med kollegialt lärande istället för individuella insatser. Utifrån dessa erfarenheter bör både med egen personal och extern expertis följa de kommunala och regionala insatserna för att kunna samla in goda erfarenheter dels från hur kompetens- utvecklingsinsatserna kan genomföras och dels hur en framgångs- rik digitalt baserad undervisning kan gå till i olika ämnen och sprida dessa vidare till andra skolhuvudmän. föreslås få det samlade ansvaret för att samordna kompetensutvecklingssatsningen. Uppdraget bör genomföras i två steg. I första steget bör ingå att utforma de närmare riktlinjerna för hur en kompetensutvecklingsinsats bör vara utformad för att kunna ta del av de medel som ställs till förfogande. En viktig utgångspunkt bör vara resultatet av den utvärdering av kompetensutvecklingsinsatser som har genomfört. Vi bedömer att insatsen bör omfatta lärare inom den obligatoriska skolan och gymnasiet, men anser att även den frågan bör beröras inom ramen för uppdrag. Myndigheten bör också lämna förslag på vilken typ av stödmaterial som bör tas fram och andra nödvändiga hjälpmedel, till exempel 86 (2012): Effektiv kompetensutveckling. , Dnr 84-2011:1100, . webbplattform för insatsen. Vidare ingår att utifrån de riktlinjer som ställs upp bedöma lämplig bidragsnivå för en kompetens- utvecklingsinsats, hur mycket medel som bör avsättas totalt för satsningen och den totalt bör genomföras för att uppnå önskvärt genomslag. I denna del av uppdraget bör verket även undersöka möjligheterna att komplettera de pågående sats- ningarna Läslyftet och Matematiklyftet med aspekter kring hur digitala verktyg kan användas för att uppnå önskat resultat. Denna första del av uppdraget bör redovisa till () . I uppdragets andra del ingår det operativa ansvaret för genom- förandet, såsom att administrera ansökningsförfarandet och utbetal- ning av beviljade medel inom ramen för satsningen. Även uppfölj- ningsansvar och erfarenhetsspridning bör ingå i uppgiften. För att genomföra första delen av uppdraget bör till- delas . Regeringen bör därefter ta ställning till medelstilldelningen för själva genomförandet utifrån det underlag som redovisar. Vi anser att det är angeläget att framtida nationella satsningar av det slag som Matematiklyftet och Läslyftet representerar utformas utifrån ett medvetet digitalt perspektiv redan från början. Sådana centrala insatser bör både till form och innehåll återspegla att digi- tala verktyg och digitala förmågor är centrala delar av skolans arbetsformer och kunskapsinnehåll. Beprövad erfarenhet inom it-baserad undervisning Kompetensutvecklingen liksom skolundervisningen behöver bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, så som det uttrycks i skollagen. är den vetenskapliga grunden, till exempel i form av ämnesdidaktisk forskningen med inriktning på it-didaktik, begränsad i omfång. Istället utvecklas praktiken lokalt bland lärare och rektorer med små medel och ytterst begrän- sade spridningsinsatser. Men även i detta avseende finns lärdomar från att utgå ifrån. Verket har börjat utarbeta en praxis som gör att lärares erfarenheter kan samlas, kodifieras och därmed förädlas från att vara enskilda och spridda praktiker till en gemen- sam bas av beprövad erfarenhet. bör därför ges i uppdrag att skyndsamt kartlägga och utveckla de spridda undervisningspraktiker som har utvecklats med hjälp av olika former av digitala verktyg. Ett exempel är att skriva sig till läsning. Genom att göra detta kan en gemensam bas av beprövad erfarenhet skapas som också kan användas i lokala kom- petensutvecklingsinsatser över hela landet. Genom uppdraget kan roll inom it-baserad undervisning stärkas vilket vi anser vara angeläget. Uppdraget bör i stort kunna finansieras inom ramen för ordinarie anslag och verksamhet. Det kan finnas behov att tillföra medel i syfte att stärka myndigheten med erforderlig kompetens kring digitala undervisningsformer och praktiker. För detta bedömer vi att är en rimlig nivå. Digitalt kompetenslyft för rektorer Förslag: En nationell satsning för att lyfta rektorers digitala kompetens genomförs. ges i ett första steg uppdraget att ta fram närmare riktlinjer och kostnadsberäkning för en sats- ning där myndigheten fördelar medel till skolhuvudmän efter ansökan. I ett andra steg genomförs satsningen där samordnar insatsen och fördelar medel till skolhuvudmän efter ansökan. Bedömning: Det är viktigt att frågor kring digitaliseringens roll för skola och undervisning i högre utsträckning genomsyrar rektorsutbildning och ordinarie fortbildningsinsatser som genom- förs riktade till verksamma rektorer. bör förändra sina regler för upphandling av rektorsutbildning från högskolorna så att frågor om skolutveckling med hjälp av digitala verktyg och it-juridiska frågor får en framträdande plats inom den statliga rektorsutbildningen. En tredjedel av rektorerna anger själva att de saknar tillräcklig kompetens för att leda skolans it-utveckling. Både svenska och internationella studier pekar på vikten av en kunnig och engagerad ledning för att en introduktion av digitala verktyg i skolmiljön ska bli framgångsrik. Med utgångspunkt i denna insikt samt i en över- enskommelse med regeringen utvecklar SKL ett självvärderingsinstrument, LIKA, för skolor till hjälp att utveckla skolans it-användning. För att ett sådant verktyg ska komma till optimal användning krävs att rektorerna har tillräcklig kunskap att initiera den utveckling som behövs. Vidare visar undersökning att en tredjedel av rektorerna också känner sig osäkra att hantera it-juridiska frågor, vilket innebär både att enskilda kan komma till skada eller att skolan bryter gällande lagstiftning. Det kan också innebära att rektorer hämmar lärares och elevers it-användning av osäkerhet över vad som är tillåtet eller inte. För att skolors och skolhuvud- mäns investeringar i teknik, digitalt innehåll och kompetensutveck- ling ska bli så framgångsrika som möjligt och för att öka likvärdig- heten mellan landets skolor så bör det ställas högre krav på rektorernas digitala kompetens. tycks inte det digitala perspektivet vara tydliggjort i önsk- värd utsträckning inom ramen för den statliga rektorsutbildning som ansvarar för. Det är angeläget att innehållet anpas- sas till den utveckling som pågår för att den långsiktiga digitala kompetensen ska erhållas. Det är därför viktigt att det digitala per- spektivet tydliggörs i det upphandlingsunderlag som ligger till grund för den statliga rektorsutbildningen som genomförs av upp- handlade högskolor. Det gäller både pedagogiska och juridiska delar av utbildningen. bör även lyfta fram det digitala perspektivet som ett väsentligt perspektiv i det pedagogiska ledar- skapet inom ramen för fortbildningsinsatsen rektorslyftet som myndigheten ansvarar för. Insatsen inriktar sig på rektorer som redan har genomgått Rektorsprogrammet eller motsvarande utbild- ning. Insatsen är enligt uppgift underutnyttjad och de utbild- ningsplatser som finns utnyttjas inte fullt ut. Det kan därför vara av stort intresse att överväga om rektorslyftet skulle kunna genom- föras med hjälp av nätbaserat lärande i ökad utsträckning. Inspi- ration skulle kunna hämtas från utbildningsformen MOOC. På så vis kan fortbildningsinsatsen möjligen erbjudas på ett sätt som är bättre anpassat till rektorernas vardagssituation. Dessutom kan de som genomgår fortbildningen få viktiga erfarenheter kring hur digitala hjälpmedel kan användas i undervisningssituationer. Vi ser det som ytterst angeläget att rektorers digitala kompetens fokuseras genom ett särskilt kompetenslyft vid sidan av de tydlig- göranden som vi diskuterar i föregående stycke. Dessa förändringar kommer att ta att genomföra innan de får full effekt. Det är också viktigt att ett digitalt kompetenslyft för lärare inte genom- förs isolerat där rektorer inte ges samma möjlighet. Av den anled- ningen föreslår vi att får i uppdrag att utforma och genomföra ett digitalt kompetenslyft för verksamma rektorer. Vi föreslår att satsningen genomförs på ett sätt som innebär att det är skolhuvudmännen som ansöker om medel från i enlig- het med de riktlinjer som myndigheten bestämmer. I likhet med det föreslagna kompetenslyftet för lärare föreslår vi att uppdraget genomförs i två steg. I ett första steg ges i uppdrag att utforma de närmare riktlinjerna för hur satsningen ska genomföras. Det gäller dels innehållsliga frågor, dels process- och metodfrågor. I detta bör myndigheten beakta hur det digitala kom- petenslyftet för lärare närmare utformas för att säkerställa att sats- ningarna kompletterar varandra där det är relevant. Fokus för insat- sen bör vara att ge rektorer goda förutsättningar att bedriva ett aktivt pedagogiskt ledarskap utifrån de förutsättningar som digita- liseringen ger. ska inom ramen för uppdraget bedöma vilken typ av stödmaterial som behövs och vilka tekniska hjälp- medel som krävs. Myndigheten bör noggrant överväga användandet av teknisk plattform som möjliggör en fortbildning baserad på undervisningsformen MOOC. I denna del av uppdraget ingår även att beräkna kostnaderna för satsningens genomförande. I den andra delen av uppdraget får i uppgift att genomföra och sam- ordna satsningen. I det ligger att ta fram nödvändigt stödmaterial, tekniska hjälpmedel samt administrationen av genomförandet såsom att bevilja medel till skolhuvudmän efter ansökan och att svara för kunskaps- och erfarenhetsspridning. bör kunna utföra första delen av uppdraget med hjälp av de medel som vi föreslår tillförs myndigheten inom ramen för vårt förslag om ett digitalt kompetenslyft för lärare. Dessa båda uppdrag bör genomföras nära varandra. Beslut om medel för själva genomförandet av satsningen bör regeringen fatta beslut om uti- från redovisning av första delen av deras föreslagna uppdrag. Förtydliga det digitala inslaget i lärarutbildningarna Förslag: Regeringen tar initiativ till översyn av examensmålen för lärarutbildningarna i syfte att förtydliga och föra in ytter- ligare krav om pedagogisk och ämnesinriktad digital kompetens. En undersökning av den pedagogiska digitala kompetensen hos personal som undervisar inom lärarutbildningarna genom- förs. Många kommunala företrädare har uttryckt missnöje med nyutexa- minerade lärares digitala kompetens.