sou · H2B384d2 · 2014-12-09 00:00:00 — Om elkunderna kan bli mer aktiva så kan de med stöd av automation reducera effekttoppar genom att styra elkonsumtionen till den del av dygnet då det finns god tillgång på förnybar elpro- duktion och tillräcklig kapacitet i näten. Flera studier har också visat att värmetröghet i huskroppar gör det möjligt att styra om värmelasten under 1–utan betydande påverkan på kom- forten. Fältförsök har visat att en automatiserad styrning av uppvärm- ning i villor leder till att latenta fel och brister i de lokala energi- systemen kan upptäckas.48 F39 Med jämnare temperaturreglering kan hushållen välja något lägre inomhustemperatur utan att uppleva komfortproblem. Regleringen möjliggör också ett minskat behov av höga effektuttag hos värmepumpar de kallaste timmarna . Regleringen bidrar också till att förenkla nedreglering av värme vid bortavaro från hemmet samt ökad energimed- vetenhet. Den samlade effekten leder erfarenhetsmässigt till en var- aktig energibesparing på 10–. Det finns många program och samarbeten som grundar sig i EU:s energieffektiviseringsdirektiv49 F40 (2012/27/EU) som trädde i kraft . Syftet är att uppnå besparingsmålet på av unionens primärenergianvändning 2020 jämfört med prognosen. För att anpassa svenska regler till EU:s energieffektivi- seringsdirektiv beslutade om en rad lag- ändringar för effektivare energianvändning.50F41 Beslutet innebär nya lagar som bl.a. gäller energikartläggning i stora företag51F42 och energi- mätning i byggnader52F43 samt att kraven skärps på att myndigheter ska använda energi mer effektivt och att elhandelsföretag ska 39Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förburkningsmönster och minska sin elförbrukning och . 40Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. 41Näringsutskottets betänkande 2013/14:NU18, Genomförande av energieffektiviserings- direktivet. 42Förordning om energikartläggning i stora företag. (2014:347). 43Lag (2014:267) om energimätning i byggnader. Handlingsplan för smarta elnät fakturera kunder för den faktiskt uppmätta förbrukningen av el, om elhandelsföretaget har tillgång till mätvärden. Syftet med lagen om energimätning i byggnader är att energikost- nader ska kunna fördelas efter den faktiska energianvändningen genom energimätning i enskilda lägenheter. Det ger elanvändare intresse av att minska energianvändningen. Lagen ställer krav på mätning av värme, kyla och tappvarmvatten i nya hus och vid ombyggnad (om det är lönsamt). Direktivet om byggnaders energiprestanda53F44 syftar i grunden till att förbättra energiprestandan och främja användningen av förnybar energi i byggnader samt att minska byggnadernas energianvändning och koldioxidutsläpp. En kommande översyn av hela direktivet om byggnaders energiprestanda ska genomföras på EU-nivå. Det finns överlapp mellan detta direktiv och förnybartdirektivet54F45 som ska främja användandet av förnybar energi i bl.a. byggnader. fick i uppdrag55F46 av regeringen att analysera och före- slå en definition av energiprestanda att tillämpas för energihushåll- ningskrav på nära-nollenergibyggnader och föreslå riktlinjer för energihushållning i dessa. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med och redovisas . I byggregler finns de regler56F47 som antagits för att uppfylla europeiska och nationella mål för energianvändningen. 44Europaparlamentets och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. 45Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upp- hävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG 46N2014/75/E, Uppdrag att föreslå definition och kvantitativ riktlinje avseende energi- hushållningskrav för nära-nollenergibyggnader. 47Boverkets byggregler (föreskrifter och allmänna råd), BFS 2011:6 – BBR 18. Handlingsplan för smarta elnät Energieffektivisering inom hushåll, företag och offentlig sektor ansvarar för huvudparten av de nuvarande statliga satsningarna för att stimulera till energieffektivisering. Fokus ligger på energieffektivisering och möjligheterna till last- styrning eller efterfrågeflexibilitet berörs inte direkt. Hushåll, företag och offentlig sektor kan genom medvetna val påverka vilka energieffektiva varor och tjänster som används. Men det förutsätter att de får allsidig och objektiv information. Energi- myndigheten har fått i uppdrag att övergripande ansvara för sam- ordning, genomförande och uppföljning av insatser som information och utbildning m.m. kopplat till energieffektivisering. Åtgärderna bör enligt regeringen genomföras i samverkan med berörda myn- digheter. har regeringens uppdrag att samordna arbetet med energieffektiva åtgärder för myndigheter57F48, tillsam- mans med och . Förordningen kommer att upphöra och kraven kommer i stället att bl.a. omfattas av förordningen om miljöledningssystem58F49 i statliga myndigheter som hanteras av . olika program beskrivs kortfattat nedan och en mer detaljerad redogörelse finns i avsnitt 5.1. Programmen har i sin nuvarande utformning planerad verksamhet till slutet av 2014. På och regional nivå finns programmet uthållig kommun som riktar sig till svenska kommuner, samt energi- effektiviseringsstödet som har erbjudit möjligheter för kommu- ner och landsting att söka stöd till strategiskt arbete med energi- effektivisering i den egna organisationen. Energi- och klimatrådgivning finns i samtliga kommu- ner och vänder sig till allmänheten, små och medelstora företag och organisationer. De syftar till att främja en effektiv och miljöanpassad användning av energi och minska energianvänd- ningens klimatpåverkan. 48Förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter. 49Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Handlingsplan för smarta elnät Projekt- och projektutlysningar finns för både energieffektivi- sering och fysisk planering. Energitjänster och dess påverkan på sysselsättningen på regional nivå berörs också inom arbetet med Strategi för regional håll- bar tillväxt.59F50 Lagen om energikartläggning innebär att alla stora företag ska genomföra energikartläggningar . Energieffektivisering och utveckling av energitjänster För utvecklingen av energitjänster anger energieffektiviserings- direktivet bl.a. att medlemsstaterna ska främja marknaden för energitjänster och tillgången till energitjänster för små och medel- stora företag genom att sprida information om bland annat olika energitjänstekontrakt och vilka stöd som finns för energitjänste- projekt. Ett frivilligt certifieringssystem60 F51 med ackreditering för personer har föreslagits för energitjänsterna energianalys, energi- rådgivning, energikartläggningar, drift och underhåll samt service- avtal. Direkta energitjänster med helhetsåtagande och långsiktiga investeringar i energieffektivisering har bl.a. omfattat offentliga byggnader där samordning och kunskapsspridning har skett bl.a. genom samarbete inom Utveckling av fastighetsföretagande i off- entlig sektor61 F52 (Ufos). Det finns också flera program, beställar- grupper och nätverk som arbetar med olika fokus kring energi- effektivisering, dessa beskrivs i avsnitt 5.1. 50Energimyndigheten, 2012, strategi för regional hållbar tillväxt. Myndighetens interna strategi enligt regeringsuppdrag (2011 – 6906). 51Energimyndigheten, 2013, Certifiering av leverantörer för energitjänster ER2013:11. 52Organisationen för offentliga fastigheter (Ufos) [] Handlingsplan för smarta elnät 4.2.8Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor – systemansvar Rådet noterar att bevakar utvecklingen och bedömer att särskild förståelse behövs för hur systemansvaret kan komma att utvecklas och hur marknadsaktörernas roller kan för- ändras. Med beaktande av kostnader och nyttor för marknadsaktö- rerna kan nya krav behöva ställas på nya och befintliga produk- tionsanläggningar samt hur de ska utformas och utnyttjas. Arbetet på europeisk nivå med nätkoder kommer att påverka kravställ- ningen och behöver beaktas i arbetet. Speciellt behöver kraven i samband med en ökad andel intermittent elproduktion i elnätet kartläggas kopplat till hur näten ska användas på ett driftsäkert sätt. Längre fram behöver aspekterna av egenproducerad el och kraven de ställer på systemansvaret bevakas och hanteras. Här behöver kommunikation och dialog med elnätsägarna bli tydligare. Elnätägarnas möjligheter att ta ett större ansvar för balansfrågor som en form av systemoperatör på distributionsnivå och hur det påverkar olika regelverk behöver ses över. Rådet anser också att bör se över möjligheterna att utöka dialogen och kommunikationen med elnätsföretagen. Systemansvaret i dagens elkraftsystem Elkraftsystemet är ett komplext system med inbyggd automatik för reglering och styrning och inbördes beroenden mellan produk- tionsanläggningarna och överföringssystemet. Detta är ett resultat Handlingsplan för smarta elnät av att utbyggnaden av kraftsystemet tidigare gjordes på ett koordi- nerat sätt så att elnätutbyggnaden anpassades till produktionsut- byggnaden, vilket underlättades av att produktion och elnät tidig- are fanns i samma företag. är situationen förändrad och ägandet av produktion och elnät är i olika företag. förvaltar och driver stamnätet för el och har systemansvaret för den svenska elförsörjningen. Det innebär ett ansvar för att kraftsystemets alla komponenter och anläggningar kan samverka på ett driftsäkert sätt samt ett ansvar för att hålla balansen mellan produktion och förbrukning i driftsledet. har i den rollen rätten att formulera föreskrifter för kraft- systemets driftsäkerhet. har utnyttjat den rätten och bland annat skrivit föreskrifter för driftsäkerhetsteknisk utform- ning av produktionsanläggningar62F53. De innehåller krav på vilka egen- skaper produktionsanläggningar ska ha och hur de ska utformas, men föreskrifterna ställer inga krav på hur och när dessa egenskaper ska utnyttjas. Systemansvaret i framtidens elkraftssystem Utvecklingen med en ökande andel intermittent elproduktion i elkraftsystemet innebär tekniska utmaningar. Det handlar om balans- frågor och mer kraftsystemtekniska problem när intermittent elproduktion ersätter konventionell elproduktion. Exempelvis min- skar systemets svängmassa som påverkar systemets förmåga att hantera störningar, vilket minskar driftsäkerheten i elförsörj- ningen.63F54 Dessutom gäller det att få tillgång till realtidsdata för att möjliggöra en korrekt övervakning av kraftsystemet, vilket är av avgörande betydelse för dess driftsäkerhet. För att kunna utöva sitt systemansvar kan det innebära att behöver få ett utökat mandat. Det kan bl.a. handla om att få ökade möjligheter att ställa krav på nya och befintliga produktionsanläggningar, hur de ska utformas och hur de ska användas med beaktande av kostnader och nyttor för marknads- 53Affärsverket svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om driftsäkerhetsteknisk utformning av produktionsanläggningar (SvKFS 2005:2). 54Rapport till samordningsrådet, STRI, Bollen, M. och , O., 2013, Utmaningar för det smarta elnätet. Handlingsplan för smarta elnät befinner sig kraftsystemet i ett läge mellan otill- räckliga befintliga krav i föreskriftsform och nya nätkoder64F55 som tas fram i det europeiska samarbetet. De viktigaste nätkoderna i detta sammanhang är dels koden som relaterar till krav för samtliga generatorer, dels koden för nätanslutning, vilken omfattar specifika tekniska krav för alla anläggningar som ansluts till elnäten (alltifrån storskalig produktion till kunder med efterfrågestyrning). Även sam- mansättningen och lokaliseringen av den intermittenta elproduk- tionen är en avgörande faktor inte minst när det gäller den tid som omställningen kan förväntas ta. kommer kon- sumenter att kunna producera mer el än . Det kommer att försvåra för balansansvariga och att hålla ordning på förutsättningarna för balanshållningen. Elnätsägarnas roller och ansvar En fråga inom området som diskuteras på europeisk nivå är hur elnätsägare på regionnätsnivå ska kunna bidra till ett väl fungerande elkraftsystem genom ett utökat ansvar. I ett längre perspektiv talas det också om elanvändare och distribuerad intermittent produktion som frikopplar sig från det sammankopplade överföringsnätet och svarar för sin egen balans. Det kan förändra synen på system- ansvaret och behovet av en nationellt ansvarig myndighet för detta. 55 Framework , har på uppdrag av tagit fram ramriktlinjer inom de områden som specificeras i förordningen (EG) nr 714/2009. Framework , Ref: FG-2011-E-001, Capacity Allocation and for Electricity, FG-2011-E-002, Operation, FG 2011-E-003 och Electricity Balancing, Ref: FG-2012-E-009. Handlingsplan för smarta elnät 4.2.9Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor – systemeffekter Utvecklingen av kraftsystemet inom EU kommer att ha ett betyd- ande inflytande över de förutsättningar som kommer att gälla på den nordiska och svenska elmarknaden.65F56 En nyckelfråga är hur elutbytet mellan och kontinenten kommer att utvecklas och i vilken omfattning överföringskapaciteten till våra grannländer kommer att byggas ut. Det är mycket osäkert hur den europeiska elmarknaden kommer att utvecklas. Kommer nationella kapacitets- marknader att utvecklas och kommer gällande stödsystem till för- nybar elproduktion att behålla sin nationella inriktning? Utveck- lingen inom EU kan mycket väl komma att tvinga fram förändringar i marknadsdesign och regelverk på olika nivåer också på den nordiska elmarknaden. För att denna typ av anpassningar till vår omvärld ska kunna genomföras på ett planerat och systematiskt sätt krävs en fördjupad förståelse för vilka effekter förändringarna kan få på energisystemet, kunderna och samhället. Det ankommer på att som systemansvarig myndighet fortlöpande analysera effekterna på systemnivå. Det krävs också fortsatt forskning för att förstå effekterna på system- nivå vid ökad decentraliserad eller storskalig intermittent elproduk- tion och mikronät. Rådets bedömning är att ansvarar för de sammanhållna forskningssatsningarna inom 56 En närmare analys av dessa förhållanden ges i till samordnings- rådet, NEPP, 2013, Utredning om hur utvecklingen av kraftsystemet utanför gränser påverkar behovet av smarta elnät i . Handlingsplan för smarta elnät Frågor som särskilt bör belysas är långsiktiga kon- sekvenser av olika former av incitament och stödsystem och de tekniska och ekonomiska konsekvenserna av ett långtgående decentraliserat system inklusive mikronät. Här är acceptansfrågor också av betydelse. Behovet av ökade anslag för att hantera samtliga frågeställningar kan också behöva ses över. Effekter av intermittent elproduktion på systemnivå Hur stor utbyggnaden av intermittent elproduktion i och blir styr vilka utmaningar som elsystemet måste klara av och hur behovet av smarta elnät kommer att se ut . Om t.ex. det av samordningsrådets scenarier som har den kraftigaste utbyggnad av intermittent kraftproduktion skulle bli verklighet, kommer mycket stora krav ställas på alla nivåer i elsystemet. Även sammansättningen och lokaliseringen av den intermittenta elpro- duktionen är en avgörande faktor inte minst när det gäller den tid som omställningen kan förväntas ta. Erfarenheter från andra länder visar att expansionen av egenproducerad el kan gå mycket snabbt och att svårigheterna att anpassa elsystemets olika funktioner till en sådan utveckling kan bli ganska stora.66F57 Utbyggnad av intermittent elproduktion Marknadens förutsättningar styr utbyggnadstakten för den inter- mittenta elproduktionen. Förutsättningarna påverkas i sin tur av de politiska mål och styrmedel som lagts fast. Vad gäller marknads- förutsättningarna i är det på kort sikt i första hand de utbyggnadsmål och den kvotplikt som lagts fast inom elcertifikat- systemet som förväntas styra utvecklingen. Introduktionen av ett gemensamt elcertifikatsystem med gör det svårt att bedöma den framtida produktionsutbyggnaden i av intermittenta produktionskällor som sol- och vindkraft. Men det finns tydliga 57 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2013, Översiktlig bedömning av teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas: elfordon, vindkraft, solceller och energilagring. Handlingsplan för smarta elnät tecken på att utmaningarna för kraftsystemet kan bli stora på nordisk och europisk nivå. Vid sidan av marknadsdesign och utfor- mning av stödsystem till förnybar elproduktion finns också andra effekter av en ökad decentraliserad eller storskalig intermittent elproduktion och mikronät för vilka en fördjupad förståelse behöver utvecklas. Ett sådant område är risk- och sårbarhetsanalyser för elsystem vid denna typ av uppbyggnad. En större sammanhållen satsning på forskning inom området energisystemstudier genomförs av inom pro- grammet Strategisk energisystemforskning för perioden –2018 med en budget om . Programmet ser till hela energisystemet, från tillförsel och distribution till all energianvänd- ning. Analyserna ska inte bara gälla energisystemet ur ett tekniskt eller ekonomiskt perspektiv, utan även hur olika aktörer, institu- tioner och övriga delar i systemet samspelar med varandra. Pro- grammet ska också bidra till vetenskapligt underbyggda analyser och beslutsunderlag, såväl nationellt som internationellt. I pro- grammet för strategisk energisystemforskning ingår en särskild satsning på elmarknadsforskning. Syftet med denna satsning är bl.a. att öka myndigheternas möjlighet att få fram oberoende forsk- ningsunderlag i sina utredningar och analyser av elmarknaden. Smarta elnät kan skapa förutsättningar för att kunderna blir mer aktiva på marknaden. Utvecklingen av olika smarta tjänster kan bidra till att det blir lättare för kunden att dra nytta av de möjlig- heter som en mer dynamisk elmarknad innebär. Dessa tjänster är oftast inriktade på att mäta, visualisera och automatiskt styra kun- dens elanvändning som det finns utrymme för kunden att välja utifrån egna preferenser såsom miljöansvar, oberoende etc. Andra produkter och tjänster kan utgå från kundernas intresse för egenproducerad el eller bygga på synergier med lösningar inom andra sektorer. Handlingsplan för smarta elnät Som på alla kommersiella marknader kommer denna utveckling i första hand att drivas av marknadens aktörer och avgörande för framgång är kundernas upplevelse av den nytta som kan erbjudas. Inom ramen för en sådan marknadsdriven utveckling finns det dock ett antal frågor som gäller kundernas ställning på marknaden som särskilt behöver uppmärksammas. För att kunderna ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät krävs tillit till marknaden, enkel tillgång till mätdata, tydlig information etc. Ur ett konsu- mentperspektiv är det även viktigt att uppmärksamma konsekvens- erna för de konsumenter som av olika skäl inte engagerar sig i smarta elnät. I rekommendationerna 4.3.1 och 4.3.2 lyfter vi särskilt fram konsumentperspektivet och att värna kundernas intresse vid hante- ring av stora mängder data med betydelse för den personliga inte- griteten. Att bygga upp och sprida kunskap om vad som styr männi- skors preferenser och intresse för smarta elnätslösningar är också en viktig del av kundperspektivet som tas upp i rekommendation 4.3.3. Hur mätdata och information kan göras mer lättillgänglig för kunderna behandlas i rekommendationerna 4.3.4–4.3.6. Här ligger fokus på behovet av regelförändringar, tydligare pris- och kost- nadsrelaterad information från marknadens aktörer samt funk- tionskrav för nästa generations smarta mätare. I det här kapitlet finns också frågor om mer övergripande sam- hällsaspekter och hur synergier mellan smarta elnät och annan sam- hällsutveckling kan tas tillvara. Smarta elnät är en betydelsefull möjliggörare för ett hållbart samhällsbyggande och utvecklingen av smarta städer. För att kunna utnyttja samhällsplaneringens möjlig- heter att bidra till utvecklingen av energisystemet och smarta elnät behövs ökat informations- och kunskapsutbyte, vilket behandlas i rekommendation 4.3.7. Synergieffekter mellan energisektorn och smarta produkter och tjänster som utvecklas inom andra områden är en annan viktig möj- lighet som bör tas tillvara. Även om denna utveckling i första hand är marknadsdriven finns ett behov av information och kunskaps- spridning som tas upp i rekommendation 4.3.8. Handlingsplan för smarta elnät 4.3.1Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna kunderna Introduktionen av smarta elnät behöver ha ett starkt kundfokus. En förutsättning är att kunderna känner tillit till marknaden och får förutsättningar att tillgodogöra sig utvecklingen med smarta elnäts- funktioner. Elmarknaden kan upplevas som svårtill- gänglig för kunderna t.ex. när det gäller marknadens organisation, kunskap om den egna elanvändningen eller förståelse för olika begrepp67F58. Utvecklingen med smarta elnät kan göra den ytterligare komplex. Dessa erfarenheter pekar på att introduktionen av smarta elnät särskilt kan behöva bevakas och följas upp ur ett kund- perspektiv och då specifikt ett konsumentperspektiv. En viktig aspekt att ta hänsyn till här är att kundernas behov och efterfrågan på smarta elnätsfunktioner kommer att utvecklas över tiden och att kunderna är olika och deras behov kan skilja sig åt (se avsnitt 5.4.3). Konsekvenserna för de kunder som av olika skäl inte engagerar sig i smarta elnät måste också bevakas och även ur denna aspekt behöver kundintressena tas tillvara. Det kan handla om samhälls- ekonomiska och socioekonomiska effekter som kan uppstå till följd av ökad andel intermittent och decentraliserad elproduktion och en utbredd användning av mikronät. T.ex. kostnads- och förmögenhetsomfördelning då nya ekonomiska förutsättningar skapas. Här finns erfarenheter från utvecklingen i andra länder 58 , 2010, 2010:15 Fördjupad analys av elmarknaden för konsumenter. 2010, 2010:25 Konsumenters information om val av leverantörer på sex omreglerade marknader. Handlingsplan för smarta elnät exempelvis där en allt mindre kundgrupp med dåliga eko- nomiska förutsättningar, i vissa fall får bära kostnaderna för de gemensamma distributionsnäten. Rådet bedömer att ansvarar för långsiktig bevakning och uppföljning av smarta elnät utifrån ett kundperspektiv och vid behov kommer att föreslå förändrat eller utökat konsumentskydd m.m. har utarbetat flera metoder68F59 för att analysera konsumentproblem på olika marknader. Man kan med dem rang- ordna marknader, jämföra egenskaper och följa utvecklingen för att bevaka förändringar. Dessa metoder kan vara förebilder för hur problem förknippande med smarta elnät kan identifieras och utveck- lingen bevakas ur ett kundperspektiv. 4.3.2Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna kundernas integritet 59 , 2014, 2014:10 Underlag till Konsumentrapporten . 2010, 2010:26 Utveckling av en metod för samlad analys av konsumentproblem. Handlingsplan för smarta elnät Infrastruktur för datahantering och legala konsekvenser Uppdraget bör ske i bred samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer så att elkonsumenters och andra aktörers intressen säkerställs. För att en beskrivning av infrastrukturen för mätning, datainsamling, etc. ska kunna överblickas föreslår rådet i sin analys69F60 en indelning i verksamhetsområden: en elnätsdomän, en elkunddomän, en servicedomän och en elhandelsdomän. Integritetsskyddande teknik som del av infrastrukturen Ett sätt att integritetsskydda hanteringen av kundernas personupp- gifter är att man bygger in funktioner i tjänsterna som säkerställer enskildas personliga integritet, s.k. inbyggd integritet. Integritets- skyddande teknik gör att personuppgifter och företagsuppgifter som är direkt hänförliga till enskilda endast används när avidenti- fiering, anonymisering, aggregering eller liknande åtgärder för skydd inte kan införas.