sou · H2B357 · 2014-08-27 00:00:00 — Därmed säkerställs att alla tjänstepensionsföretag upp- rättar sin årsredovisning och presenterar informationen i den på likartat sätt. En tillämpning av ÅRL skulle sannolikt innebära att varje tjänstepensionsföretag skulle göra de anpassningar, som är möjliga enligt ÅRL, för att årsredovisningen bättre skulle spegla deras verksamhet. I så fall torde direktivets krav på att uppgifterna som presenteras ska vara konsekventa inte uppfyllas. Dessutom försvårar det för förmånstagare och andra intressenter att jämföra företagen. En annan utgångspunkt skulle kunna vara att införa anpassade regler för tjänstepensionsföretagen i . Utredningens bedöm- ning är att detta inte är lämpligt eftersom ÅRFL grundar sig på ett särskilt redovisningsdirektiv som specifikt avser försäkringsföretag (se avsnitt 14.1) och till stor del har sin utgångspunkt i en uppdelning av skade- respektive livförsäkringsrörelse. Det skulle även försvåra tillämpningen av ÅRFL om nya regler, begrepp och uppställningsformer för tjänstepensionsföretag infördes. Det finns dock anledning att utforma årsredovisningslagen för tjänstepensionsföretag (ÅRTPL) med ÅRFL som förebild. Andra redovisningsregler för tjänstepensionsföretag bör dock gälla när det är motiverat. Det gäller framför allt tillämpningen av ÅRL samt värdering av finansiella instrument och fastigheter. Det som kommer skilja sig åt för att tjänstepensionsdirektivets krav på en rättvisande och korrekt bild av institutets tillgångar, skulder och finansiella ställning ska vara uppfyllda är terminologin, uppställ- ningsformerna för resultat- och balansräkningarna, värdering av tekniska avsättningar, innehållet i resultatanalysen samt vissa upplysningskrav för t.ex. pensionsplaner. Eftersom balans- och resultaträkningen ligger till grund för solvensberäkningen för tjänstepensionsföretag anser utredningen att , i likhet med dem som gäller för försäkrings- företag, bör få bemyndiganden att meddela föreskrifter om ett tjänstepensionsföretags löpande bokföring, årsbokslut, årsredo- visning och koncernredovisning samt övriga föreskrifter om verk- ställighet. På så sätt kan också uppfylla sitt ansvar för god redovisningssed för tjänstepensionsföretag genom att – vid behov – komplettera lagstiftningen med detaljerade föreskrifter. Exempel på detaljregler där utredningen gör bedömningen att dessa är mer lämpade att regleras via föreskrifter än i lag är de olika balans- och resultatposternas innehåll, värdering av tekniska avsättning, resultatanalysens innehåll samt vissa upplysningar om exempelvis tekniska avsättningar och pensionsplaner. Reglerna om koncernredovisning behandlas i avsnitt 14.3.7. Reglerna om revision behandlas i avsnitt 6.2.5 (tjänstepensions- aktiebolag), 7.2.8 (ömsesidiga tjänstepensionsbolag) och 8.4.7 (tjänstepensionsföreningar). Förslag: Lagen om årsredovisning i tjänstepensionsföretag ska tillämpas av tjänstepensionsaktiebolag, ömsesidiga tjänste- pensionsbolag samt tjänstepensionsföreningar. Ett tjänstepensionsföretag ska följa reglerna om större före- tag i ÅRL. ÅRL:s definitioner om andelar, koncern- och intresse- företagsdefinitioner, vissa rättigheter hos mellanman samt skyldigheter för moderföretag och dotterföretag att lämna varandra upplysningar ska tillämpas. får motsvarande normgivnings- bemyndiganden som dem i ÅRFL. Räkenskapsåret ska vara kalenderår. Skälen för förslaget: Lagen om årsredovisning i tjänstepensions- företag (ÅRTPL) ska tillämpas av tjänstepensionsaktiebolag, ömsesidiga tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsföreningar. Det finns inget behov av att införa liknande undantag från ÅRTPL som de som finns i 1 kap. 1 § ÅRFL avseende små skade- och livförsäkringsföretag, eftersom dessa verksamheter inte omfattas av tjänstepensionsrörelselagen. I övrigt införs motsvarande bestämmelser som de som gäller för försäkringsföretag om hänvisningar till årsredovisningslagen (större företag), tillämpningar av definitioner i ÅRL, normgiv- ningsbemyndigande för och räkenskapsår (kalenderår). Det saknas skäl att införa avvikande regler från ÅRFL i denna del. 14.3.2Allmänna bestämmelser om årsredovisningen Förslag: En huvudregel införs om att ett tjänstepensionsföretag ska upprätta en resultatanalys om företaget förvaltar flera planer. Resultatanalysen ska omfatta tillgångar, tekniska avsätt- ningar, konsolideringsfond, intäkter, kostnader och rörelse- resultat. får bemyndigande att utfärda detaljerade föreskrifter om resultatanalysens innehåll. Företaget får möjlighet att ansöka om dispens från att lämna en resultatanalys trots att det förvaltar flera planer. Dessa frågor prövas av . De grundläggande bestämmelserna i ska tillämpas avseende årsredovisningsdelar, överskådlighet och god redo- visningssed, rättvisande bild, andra grundläggande redo- visningsprinciper, form och språk, valuta samt årsredo- visningens undertecknande. Bestämmelserna om kravet att upprätta en finansieringsanalys (kassaflödesanalys) i ÅRL införs inte. Försiktighetsprincipen ska inte tillämpas vid värderingen av de tekniska avsättningarna. Dessa värderas enligt aktsamma antaganden. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsdirektivet (artikel 10) anger att tjänstepensionsinstitut ska upprätta årsbokslut och för- valtningsberättelser, där hänsyn tas till varje pensionsplan som institutet hanterar och, vid behov, årsbokslut och förvaltnings- berättelser för varje pensionsplan. Utredningen anser att direktivets regler om att hänsyn ska tas till varje pensionsplan i årsbokslut och förvaltningsberättelse uppfylls genom att införa en bestämmelse om att ett tjänste- pensionsföretag som förvaltar flera pensionsplaner ska upprätta en resultatanalys som innehåller uppgifter om tillgångar, tekniska avsättningar, konsolideringsfond, intäkter, kostnader och rörelse- resultat per pensionsplan. En indelning av dessa uppgifter ska också ske i huvudförmåner respektive tilläggsförmåner. (Se förslag 6 kap. 3 § ÅRTPL). Eftersom den föreslagna resultatanalysen ska omfatta både tillgångar (inklusive förutbetalda anskaffningskostnader), tekniska avsättningar och konsolideringsfond som är relaterade till respektive plan kommer resultatanalysens uppgifter i princip att motsvara ett årsboksluts tillgångssida, skuldsida och eget kapital. bör få ett bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om resultatanalysens innehåll eftersom inspektionen då kan bestämma detaljgraden av den information som ska lämnas och samordna de uppgifter som ska lämnas i resultatanalysen med den information myndigheten behöver i sin tillsyn. Utöver planernas tillgångar, tekniska avsättningar, konsoli- deringsfond, intäkter och kostnader kan uppgifterna avse övrigt eget kapital och derivat samt fördelningen av företagsrelaterade balansposter såsom immateriella tillgångar (till exempel aktiverade systemkostnader), skattefordringar och skatteskulder. I vissa fall kan det saknas ett behov av att upprätta en resultatanalys enligt de föreslagna bestämmelserna ovan trots att tjänstepensionsföretaget förvaltar flera planer. Det kan till exempel gälla för ett tjänstepensionsföretag som förvaltar flera pensions- planer i form av så kallade kryssvalsalternativ (se avsnitt 2.7). Företaget bör i så fall ha en möjlighet att söka dispens från kravet på att en resultatanalys ska ingå i årsredovisningen. Dessa frågor bör prövas av . Enligt utredningens mening bör ett sådant undantag inte strida mot tjänstepensionsdirektivets bestämmelser eftersom direktivet anger att det ska finnas ett behov av denna typ av information. Genom att frågan prövas av Finans- inspektionen säkerställs att alla företag som söker denna dispens prövas på ett likartat sätt. Inspektionen kan också ange perioden för dispensen så att den bara gäller under vissa förutsättningar. Detta eftersom verksamheten kan ändras genom t.ex. bestånds- överlåtelser, nya produkter och nya versioner (omarbetade) av kollektivavtal. Utredningen ser inget skäl till att inte ett tjänstepensionsföretag ska tillämpa de grundläggande redovisningsprinciperna i 2 kap. 1– 7 §§ ÅRL enligt samma principer som försäkringsföretag gör enligt ÅRFL. Det innebär t.ex. att ett onoterat tjänstepensionsföretag, i likhet med onoterade försäkringsföretag, inte behöver upprätta en finansieringsanalys (kassaflödesanalys) enligt lag. Utredningen ser inget skäl till att införa ett krav på att upprätta en finansierings- analys för ett onoterat tjänstepensionsföretag utan menar att bör, i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag, hantera denna fråga. Det finns dock anledning att föreslå ett undantag från de grundläggande redovisningsprinciperna i ÅRL avseende tillämp- ningen av försiktighetsprincipen i samband värderingen av de tekniska avsättningarna. De tekniska avsättningarna bör värderas enligt aktsamma antaganden vilket gör att en generell hänvisning till försiktighetsprincipen i denna del blir missvisande. Förslag: Särskilda uppställningsformer införs för ett tjänste- pensionsföretags balansräkningar och resultaträkningar. Balansräkningens tillgångar delas in i materiella och finansiella tillgångar. Resultaträkningen indelas i fyra delar för att ett tjänste- pensionsföretags verksamhet ska presenteras på ett transparent sätt; den tekniska verksamheten, kapitalförvaltningsverksam- heten, verksamheten där förmånstagaren bär risk och icke- teknisk verksamhet. Posterna extraordinära intäkter respektive kostnader införs inte i resultaträkningen. I övrigt införs motsvarande regler som finns i ÅRFL om årsredovisningslagens tillämpning, särskilda regler i ÅRFL om sammanslagning av poster och åtaganden samt motsvarande regler som finns i ÅRFL om förpliktelser till följd av försäkringsavtal med vissa anpassningar till de nya uppställ- ningsformernas poster och terminologi. Skälen för förslaget: Tjänstepensionsdirektivet innehåller inga bestämmelser om balansräkningen och resultaträkningens uppställ- ningsform. ÅRFL:s uppställningsformer för balans- och resultat- räkningar regleras av försäkringsredovisningsdirektivet. Utredningen förslår att tjänstepensionsföretag ska ha särskilda uppställningsformer som är anpassade till dessa företags verk- samhet (se avsnitt 14.3). Utredningen föreslår följande huvudsakliga ändringar jämfört med ÅRFL:s uppställningsform (se bilaga 1 i ÅRFL) för balansräkningen för ett tjänstepensionsföretag. Terminologin anpassas till tjänstepensionsföretagens verksamhet. Placeringstillgångarna ersätts av en uppdelning i materiella respektive finansiella tillgångar för att bättre spegla tjänste- pensionsföretagens verksamhet och likna ÅRL:s uppställnings- form. På så sätt kommer stiftelsernas (som är tjänstepensions- institut) och tjänstepensionsföretagens balansräkningar bli lik- artade och därmed jämförbara. Posterna avseende tekniska avsättningar anpassas till tjänste- pensionsföretagens verksamhet och terminologi. Inga tillgångs-, avsättnings- eller skuldposter införs om åter- försäkring eftersom utredningens bedömning är att ett tjänste- pensionsföretag inte kan bedriva återförsäkring (se avsnitt 9.1.17). En post om finansiella skulder införs utöver skulder till kreditinstitut. Utredningen anser att det finns ett behov av denna post eftersom vissa finansiella instrument såsom derivat även kan vara en finansiell skuld. Resultaträkningen för ett försäkringsföretag är indelad i tre delar: teknisk redovisning för skadeförsäkringsrörelse, teknisk redovis- ning för livförsäkringsrörelse samt icke-teknisk redovisning (se bilaga 2 i ÅRFL). Denna indelning saknar relevans för ett tjänste- pensionsföretag eftersom det bara bedriver en verksamhet. Utredningen anser att resultaträkningen för ett tjänstepensions- företag i stället ska ha en liknande indelningsgrund som ÅRL där den finansiella verksamheten separeras från rörelseresultatet. bör därför redovisas i ett separat avsnitt i resultaträkningen. Eftersom tjänstepensionsföretag kan bedriva en verksamhet där förmånstagaren bär risken anser utredningen att även denna verksamhet bör framgå i ett separat avsnitt i resultaträkningen. Detta harmonierar också med indelningen i balansräkningen där denna verksamhet har separata tillgångs- och skuldposter. Sammafattningsvis föreslår utredningen att resultaträkningen i ett tjänstepensionsföretag ska bestå av fyra delar för att denna ska ge en korrekt bild av tjänstepensionsföretagets finansiella ställning. Den första delen avser verksamheten före kapitalförvaltning och verksamheten där förmånstagaren bär placeringsrisk. I denna del redovisas de transaktioner som är relaterade till den tekniska verk- samheten exklusive finansiella transaktioner. Det innebär premie- inkomst, övriga tekniska intäkter, utbetalda förmåner, förändring i tekniska avsättningar, driftskostnader, återbäring och rabatter samt övriga tekniska kostnader. Resultatet av denna del förs över till en icke-teknisk del som visar hela företagets verksamhet. Den andra delen avser företagets verksamhet avseende kapital- förvaltning. I denna del redovisas intäkter och kostnader avseende kapitalförvaltningen såsom utdelningar, ränteintäkter och ränte- kostnader, realiserade vinster och förluster avseende försäljning av finansiella instrument och materiella tillgångar, orealiserade värde- förändringar på finansiella instrument och materiella tillgångar samt av- och nedskrivningar avseende materiella tillgångar och finansiella tillgångar. Resultatet av denna del förs över till en icke- teknisk del som visar hela företagets verksamhet. Den tredje delen avser förtagets verksamhet avseende förmåner där förmånstagaren bär placeringsrisk. I denna del redovisas de intäkter som företaget debiterar kunden, de återbäringar och rabatter som har belastat verksamheten, verksamhetens drifts- kostnader samt övriga kostnader. Här redovisas också värde- ökningarna och värdeminskningarna på tillgångar för fondanknutna förmåner och förändringar i de tekniska avsättningarna där förmånstagaren bär placeringsrisk. Inbetalda ska, i likhet med de regler som gäller för försäkringsföretag, bara redovisas i resultaträkningen till den del som inte tillhör förmånstagarna14 (dvs. den del som företaget tar ut i administrativa avgifter för att 14 Jämför 1a och 2 §§ bilaga 4 FFFS 2008:26 om årsredovisning i försäkringsföretag. täcka sina kostnader). Dessa redovisas som övriga intäkter i denna del av resultaträkningen. De inbetalda premierna som avser tekniska avsättningar för pensionsförmåner för vilka förmåns- tagaren bär risk redovisas under denna balanspost och förändring relaterade till intäkter redovisas därmed inte över resultat- räkningen. Det innebär t.ex. att de värdeökningar som redovisas i resultaträkningen är relaterade till förvaltningen av förmånerna. Resultatet av denna del förs över till en icke-teknisk del som visar hela företagets verksamhet. Den fjärde delen omfattar hela företagets verksamhet. De ovan beskrivna delarna redovisas som separata poster. Därtill tillkommer övriga intäkter och kostnader som inte avser de övriga delarna, bokslutsdispositioner, skatt på årets resultat samt övriga skatter. Summan av dessa blir årets resultat. Utredningen har valt att inte införa posterna extraordinära intäkter och kostnader eftersom ett tjänstepensionsföretag inte kan bedriva rörelsefrämmande verk- samhet och det därmed inte finns behov av dessa poster i resultaträkningens uppställningsform. I övrigt införs motsvarande regler som finns i 3 kap. 2 § ÅRFL om årsredovisningslagens tillämpning, 3 kap. 3 § ÅRFL om särskilda regler om sammanslagning av poster och åtaganden samt 3 kap. 4 § ÅRFL om förpliktelser till följd av avtal om förmåner med vissa anpassningar till de nya uppställningsformerna och terminologi. Förslag: Bestämmelser om årsredovisningslagens tillämpning vid värdering av tillgångar och skulder, finansiella instrument m.m., hur värderingsreglerna ska tillämpas på ett försäkrings- företags tillgångar och skulder, periodisering av överkurs och underkurs, värdering av vissa placeringstillgångar till verkligt värde samt upplysningar om en alternativ värdering av place- ringstillgångar som motsvarar reglerna i ÅRFL införs för tjänstepensionsföretag med vissa anpassningar till terminologin för tjänstepensionsföretagens verksamhet och den föreslagna balansräkningens poster. Ett tjänstepensionsföretag ska lämna upplysningar om anskaffningsvärdet för tillgångar för vilka förmånstagaren bär placeringsrisk. Ett tjänstepensionsföretag får ta upp förutbetalda anskaff- ningskostnader som en tillgång. Bestämmelser om redovisning av tekniska avsättningar införs som motsvarar reglerna i ÅRFL. Reglerna anpassas till tjänste- pensionsföretagens terminologi. Direktivets regler om att de ekonomiska och aktuariella beräkningarna som ett tjänstepensionsföretag gör vid värdering av de tekniska avsättningarna ska grundas på aktsamma antag- anden införs. Skälen för förslaget: 4 kap. 1 och 2 samt 4–7 §§ ÅRFL innehåller bestämmelser om årsredovisningslagens tillämpning vid värdering av tillgångar, finansiella instrument m.m. (1 §), hur dessa värderingsregler ska tillämpas på ett försäkringsföretags tillgångar och skulder (2 §), periodisering av överkurs och underkurs (4 §), värdering av vissa placeringstillgångar till verkligt värde (5 och 6 §§) samt upplysningar om en alternativ värdering av placerings- tillgångar (7 §). Utredningen anser att dessa regler även är relevanta för ett tjänstepensionsföretag. Bestämmelserna bör därför införas med vissa anpassningar till terminologin för tjänstepensions- företagens verksamhet och den föreslagna balansräkningens poster. Utredningen anser att det också bör införas bestämmelser om att ett tjänstepensionsföretag alltid ska lämna upplysningar om anskaffningsvärdet för tillgångar för vilka förmånstagaren bär placeringsrisk. På så sätt kommer alla materiella och finansiella tillgångar i balansräkningen omfattas av samma upplysningskrav om anskaffningsvärde och verkligt värde oavsett om förmåns- tagaren bär risken eller ej. Försäkringsföretag ska ta upp förutbetalda anskaffnings- kostnader som en tillgång om de är av väsentligt värde för den bedrivna rörelsen (se 4 kap. 8 § ÅRFL). Utredningen anser att detta inte bör vara ett tvingande krav för ett tjänstepensionsföretag utan en möjlighet, dvs. de får ta upp dessa kostnader som en tillgång. Denna bedömning gör varje tjänste- pensionsföretag bäst utifrån sin verksamhet. Eftersom det inte är en tvingande regel måste ett tjänstepensionsföretag upplysa om varför de valt att ta upp dessa kostnader som en tillgång. Det är också samma princip som finns i ÅRL avseende utgifter för utvecklingsarbete, koncessioner, patent, licenser, varumärken m.m. (se 4 kap. 2 § ÅRL). Utredningen har dessutom föreslagit att denna post ska dras från kapitalbasen (se avsnitt 9.6.2). Bestämmelsen som finns i 4 kap. 9 § om tekniska avsättningar bör även införas för tjänstepensionsföretag med vissa språkliga justeringar. Den motsvarar i princip artikel 15.1 i tjänste- pensionsdirektivet (se avsnitt 9.2.1) Utredningen anser dock att den ska kompletteras med direktivets bestämmelser om att de ekonomiska och aktuariella beräkningarna som ett tjänste- pensionsföretag ska göra vid värderingen av de tekniska avsätt- ningarna ska grundas på aktsamma antaganden eftersom detta är en grundläggande förutsättning i direktivet (se avsnitt 9.2.). På så sätt säkerställs att alla tjänstepensionsföretag använder samma förutsät- tningar i redovisningen eftersom denna också ligger till grund för solvensberäkningarna. Förslag: Bestämmelser om årsredovisningslagens tillämpning avseende tilläggsupplysningar, särskilda regler om tilläggs- upplysningar, upplysningar om tillgångar och om eget kapital och avsättningar som motsvarar reglerna i ÅRFL införs för tjänstepensionsföretag med vissa anpassningar till terminologin för tjänstepensionsföretagens verksamhet och den föreslagna balansräkningens poster. Bestämmelsen i ÅRL om att en ekonomisk förening ska specificera förändringar i eget kapital ska tillämpas av ömse- sidiga tjänstpensionsbolag och tjänstepensionsföreningar. Bestämmelserna om upplysningar avseende eget kapital respektive upplysningar om tekniska avsättningar införs i separata avsnitt. En bestämmelse införs om att tjänstepensionsföretag ska lämna upplysningar om de antaganden som används för att beräkna tekniska avsättningar. Upplysningarna ska omfatta de viktigaste särdragen hos de aktuella kollektiven och pensions- planerna. Upplysningar om premieinkomst ska lämnas för huvud- förmåner och tilläggsförmåner specificerat på avgiftsbestämda respektive förmånsbestämda . Upplysningar ska lämnas om tecknade i , andra länder som ingår i Europeiska sammarbetsområdet samt övriga länder. Upplysningar ska lämnas om erlagda respektive erhållna provisioner. Upplysningar ska lämnas om inbetalda respektive utbetalda förmåner avseende förmåner där förmånstagaren bär placeringsrisk. Upplysningar ska lämnas om fordringar och skulder avseende koncern- och intresseföretag. Skälen för förslaget: Utredningens bedömning är att årsredo- visningslagens tillämpning avseende tilläggsupplysningar i 5 kap. 1 § ÅRFL även är relevanta för ett tjänstepensionsföretag. Dessa hänvisningar till ÅRL ska dock kompletteras med en hänvisning till 5 kap. 15 § ÅRL andra stycket om specificering av eget kapital i en ekonomisk förening eftersom de associationsrättsliga reglerna som föreslås för ömsesidiga tjänstepensionsbolag och tjänstepensions- föreningar har sin grund i lagen om ekonomiska föreningar. Bestämmelserna i 5 kap. 2 § 1 och 2 samt 5–7 ÅRFL om särskilda regler om hur tilläggsupplysningarna i 5 kap. 1 § ÅRL ska tillämpas är även relevanta för tjänstepensionsföretag. Dessa bör införas med vissa anpassningar till terminologin för tjänstepensionsföretagens verksamhet och den föreslagna balansräkningens poster. Utredningens bedömning är att reglerna i 5 kap. 2 § 8 och 9 ÅRFL om upplysningar om anställda uppdelade på kontors- tjänstemän och fälttjänstemän saknar relevans för tjänstepensions- företag. Bestämmelserna i 5 kap. 3 § ÅRFL om upplysningar om till- gångar är även relevanta för tjänstepensionsföretag. Dessa regler bör införas, förutom reglerna om återförsäkring, med vissa anpassningar till terminologin för tjänstepensionsföretagens verk- samhet. En bestämmelse bör införas om att förutbetalda anskaff- ningskostnader hänförliga till avtal där förmånstagaren bär placeringsrisk ska anges. Denna upplysning är relevant i verk- samheter som omfattas av resultaträkningens första och tredje del eftersom avskrivningarna på denna tillgång ska redovisas i respektive del för att en rättvisande bild av tjänstepensions- företagets verksamhet ska kunna uppnås. Utredningens ser inget skäl till att ett tjänstepensionsföretag inte ska lämna liknande upplysningar om eget kapital och avsättningar som ett försäkringsföretag. Dessa upplysningar bör dock inte behandlas i samma paragraf utan ska hanteras separat. Relevanta delar av bestämmelserna om upplysningar om eget kapital i 5 kap. 4 § ÅRFL bör införas för tjänstepensionsföretag. Det innebär att dessa regler anpassas till tjänstpensionsföretagens terminologi och hänvisningar till tjänstepensionsrörelselagen ersätter hänvisningar till FRL. Upplysningarna om avsättningarna anpassas också till tjänstepensionsföretagens terminologi och kompletteras med ett krav på att ett tjänstepensionsföretag ska lämna upplysningar om de antaganden som används för att beräkna de tekniska avsättningarna. Upplysningarna ska omfatta de viktigaste särdragen hos de aktuella kollektiven och pensions- planerna. På så sätt kan intressenterna/medlemmarna få en övergripande information om planerna via årsredovisningen och denna information är därmed föremål för revision. Tjänstepensionsrörelsen kan avse huvudförmåner eller tilläggs- förmåner eller en kombination av dessa (se avsnitt 9.1.16). Utredningen anser att upplysningarna som ska lämnas om även ska ha denna indelningsgrund eftersom premierna ligger till grund för tjänstepensionsföretagets verksamhet.