sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Gemensam vårdnad är den vanligaste vårdnadsformen samt huvudregel i svensk lag. Gemensam vårdnad betyder inte växelvis boende. Det vanligaste är att barn bor hos mamman. Vårdnadslagstiftningen ändrades 1998 och med förändringar i hur domstolen kan döma till ensam samt gemensam vårdnad mot en förälders vilja och vid samarbetssvårigheter. har andelen barn som bor med en förälder men som har två vårdnadshavare ökat från till 2011. Vid en separation ska föräldrarna först försöka nå en överens- kommelse inom familjerätt. Till denna vänder sig föräldrar när de inte kommer överens om den gemensamma vårdnaden efter en separation.44 Föräldrarna erbjuds samarbets- samtal men dessa är frivilliga. En förälder kan avstå från att delta i samarbetssamtal. inte en överenskommelse går fallet vidare till domstol. Vårdnadstvisterna har ökat . Enligt statistik inkom 5 300 stämningsansökningar till tingsrätterna 2012, en fördubbling jämfört med . Det saknas tillräcklig statistik över vårdnadstvister och domstols- utslag. Men det framstår som att samarbetssvårigheter är den vanligaste orsaken till domar om ensam vårdnad, vid sidan om anklagelser om våld eller övergrepp. 43 Dessa punkter återger till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning; , Män i tvister om vårdnad, boende och umgänge, bilaga 18 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som Schiratzki 2014. 44 Hur familjerätten bör arbeta vid frågor om vårdnad, boende och umgänge framgår av 2012. Män, familj och föräldraskap Vid avgörande av mål om vårdnad, boende och umgänge har en förälders position som boförälder eller umgängesförälder bety- delse. En boförälder åläggs – oavsett kön – ett mer omfattande ansvar än en förälder som inte bor med barnet. En umgänges- förälder har – oavsett kön – men med reservation för barnets vilja, mycket svårt att bli boförälder så länge boföräldern lyckas ge barnet en godtagbar stabil och riskfri tillvaro som inte alltför mycket präglas av föräldrakonflikt eller föräldraförlust. Män som varit föräldralediga genomgår i mindre utsträckning vårdnadstvister. Det framstår inte utifrån det underlag vi haft att domstolar kan beskrivas som specifikt mamma- eller pappavänliga utan att domstolarna dömer efter barnens behov och föräldrarnas positionalitet som omvårdare. Dock, de könade mönster som finns bland föräldrar – att kvinnor i större utsträckning än män tagit ansvar för barnen, visat genom bl.a. uttag av föräldra- penningdagar – förklarar till del varför mammor i större utsträck- ning än pappor tilldöms att bli boföräldrar efter separationer. 7.2.1Mäns erfarenheter från vårdnadstvister Det finns ett flertal organisationer som arbetar för att uppmärk- samma mäns erfarenheter i vårdnadstvister och som är kritiska till hur både familjerätt och domstolar bemöter män i tvister om vårdnad boende och umgänge, eller i fall där män anser att modern till barnet är olämplig som förälder.45 Utredningen har även mött advokater som arbetat med vårdnadstvister och som pekat på svårigheter för män i domstolsprocesser. De erfarenheter män, som organiserat sig i dessa frågor, för fram kan summeras på följande sätt: Det nuvarande regelverket i vårdnadstvister premierar konflikt snarare än konfliktlösning. Om det inte framstår som möjligt för föräldrarna att samarbeta så tilldöms den ena föräldern antingen vårdnad eller att bli boende- förälder vid gemensam vårdnad. Detta är något dessa män anser framför allt gynnar mammor.46 45Utredningen har mött representanter från Föreningen , Mans- och familje- jouren samt . Män, familj och föräldraskap Organisationerna som företräder pappor i vårdnadstvister har också fört fram att det saknas sanktioner mot föräldrar som umgängessaboterar. Trots att gemensam vårdnad innebär att man inte får fatta avgörande beslut om barnet utan den andre vårdnadshavarens medhåll kan exempelvis en förälder som flyttar och därmed försvårar för den andre föräldern att träffa barnet undgå sanktioner. Organisationerna rapporterar även om problem i bemötandet inom familjerätt. Att många handläggare är kvinnor anses gynna kvinnor i vårdnadsprocesser och behovet av fler manliga handläggare i vårdnadsärenden har lyfts fram. På ett av våra seminarier rapporterade Röda korset om en pågående verksamhet kring stödgrupper för pappor och mammor i vårdnads- processer. Denna typ av verksamhet framstår som viktig i och med att män som upplever problem i vårdnadsfrågor har få professionella verksamheter att söka information och stöd hos. Att exempelvis söka sig till kriscentrum för män eller liknande verksamheter kan upplevas som inte det bästa då dessa organisationer främst arbetar med män som har en våldsproblematik eller annan form av stödbehov. Dessutom rapporteras om hur män som har erfarenheter av en tidigare kvinnlig partner som haft olika former av problem, som gör denne mindre lämplig som förälder, kan mötas av ifråga- sättande på ett annat sätt än när kvinnor rapporterar motsvarande typ av problem. Man har även fört fram problem med att vårdnadstvister drar ut och att detta kan leda till att barnet bor med den ene föräldern vilket senare gynnar denne förälder i tvistemålet. Kortare vårdnadsprocesser och mer intervention från familjerätten kring samarbetsavtal lyfts fram som ett stort behov. Samtliga ovanstående punkter framstår som relativt okontroversiella och borde därför uppmärksammas inom berörda myndigheter och på politisk nivå. Vi anser att mäns möjliga sårbarhet i vårdnadsfrågor är en fråga som i för stor utsträckning negligerats inom jämställdhetspolitiken. Att vårdnadstvister har en särskild laddning kan förklaras på flera plan. En handlar om svårigheten att hantera vårdnadstvister där det förekommer uppgifter om våld eller missbruk. har i uppgift att inledningsvis avgöra om det föreligger något hot för barnens säkerhet när man inleder en vårdnadsprocess. Men om något sådant inte är fallet, borde den efterföljande processen kunna utformas så att den minskar risken att konflikten förvärras eller att endera föräldern premieras på ovidkommande grunder. Män, familj och föräldraskap Det är noterbart att få av företrädarna för olika intressegrupper för män och vårdnadsfrågor lyfter fram betydelsen av föräldraledighet för att förbättra mäns position i vårdnadstvister. 7.2.2Kvinnors erfarenheter från vårdnadstvister Vi har inte på något omfattande sätt inventerat kvinnors erfaren- heter vid vårdnadstvister men vi har funnit en rad frågor som är värda att ta upp i sammanhanget. Företrädare för organisationen föräldrar, som inte uteslutande företräder kvinnor utan även män som är ensamstående, beskriver på många sätt en problematik liknande den vi behandlat ovan.47 Många kvinnor som upplever vårdnadstvister rapporterar missnöje med familjerätten även om det finns undantag. Organisationen föräldrar efterfrågar bl.a följande inom familjerätten: Personal med mångfald (kön, ålder, etnicitet osv.) samt genus- /mångfaldskompetens. Tillgänglig familjerätt, där väntetider minimeras. Personal som utbildats om våld i familjen och som reagerar mot kommentarer eller former av hot (från män eller kvinnor) som inte är acceptabla. Mer intervention från personalen i familjerätten under vårdnads- processen och samtal om samarbete. Obligatorisk deltagande i stödgrupp för föräldrarna (separata grupper för föräldrarna var för sig som dock gärna kan vara könsblandade). Kompetensutveckling till personal i skola, förskola samt BVC och MVC kring deras roller under en separation. Särskilt utbildade domare eller en särskild familjedomstol. Män, familj och föräldraskap En vårdnadstvist är en dramatisk situation. Man kan ta en enklare utgångspunkt, nämligen en situation där en separation ska ske eller har skett och där båda parter inte är överens om separationen – den kan vara nog så laddad. Lägger man till att ett eller flera barn finns med i bilden och att sannolikheten är hög för att båda föräldrarna riskerar att få mindre tid med barnen ökar komplexiteten. Lägger man till detta möjligheten att den ena föräldern, mot det andre partnerns vilja, får majoriteten av tiden med barnet kan man förstå de spänningar som kan uppstå. Att därtill säga att en sådan situation för barnen är mycket påfrestande är ett understatement. Det är här dock angeläget att understryka att det i första hand är föräldrarnas ansvar att, med barnets/barnens bästa för ögonen, komma fram till en lösning – detta så mycket mer som föräldrar och barn ska kunna umgås även efter själva tvisten. Vi tror att viss del av kritiken mot familjerätten ska ses i ljuset av det i sig konfliktfyllda utgångsläget mellan pappan och mamman. Ändå framstår det för oss som angeläget att genusperspektiv (som inkluderar frågor om mäns erfarenheter) görs än tydligare i kompetensutvecklingen inom familjerätten och att stärkta insatser där kan ha stor betydelse för att minska antalet tvister. Nya arbetssätt där domstol och familjerätt har ett tätare samarbete och som ger föräldrar bättre verktyg för att ta ansvar, acceptera varandras föräldraskap och nå bättre samförstånds- lösningar har också utarbetats inom på senare tid.48 Vi anser att dessa arbetssätt och vårdnadsfrågor generellt behöver uppmärksammas mer i samhällsdebatten. Därtill, regeringen avser att tillsätta en utredning som utvärderar den vårdnadslagstiftning som trädde i kraft . Denna utredning är angelägen och bör beakta hela vårdnads- processen. Det framstår som centralt att utredningen på ett allsidigt sätt inventerar de problem som kan uppstå i vårdnads- tvister och beaktar hur män respektive kvinnor kan uppleva likartade men också skilda problem. 48 Advokaten nr 9 2013. Män, familj och föräldraskap 7.3Faderskapspresumtion för samboende och möjligheter för hbt-föräldrar Fastställande av faderskap kan underlättas för samboende.49 Detta har skett på där samboende par kan registrera sitt samboende och efter detta gäller samma presumtion om faderskap som för en gift man om kvinnan föder barn. I har av de barn som föds ogifta föräldrar.50 Är den födande kvinnan heterosexuellt gift blir hennes man automatisk rättslig far till barnet. Är fadern ogift måste faderskapet utredas av socialnämnd. har ett omfattande uppdrag i samband med dessa faderskapsfrågor. En förenklad process för fastställande av faderskap för majoriteten av männen som blir pappor i skulle kunna frigöra resurser från och vara ett led i en modernisering av den rättsliga synen på föräldraskap. En annan fråga vi i utredningsarbete uppmärksammats på är frågan om pappa mot sin vilja. Det finns män som anser sig lurade av sin partner eller vid en tillfällig kontakt. Och liknande situation kan kvinnor råka ut för. En kvinna har dock möjligheten till abort. Det rimliga är förstås att mannen liksom kvinnan tar sitt fulla ansvar vid sexuellt umgänge. ser verkligen inte alltid ut på detta sätt. Hur denna mycket svåra problematik skulle kunna behandlas har vi inte gått in på i vårt arbete. Värdet av en individualiserad föräldraförsäkring är stort. När denna fråga ses över, vilket vi anser måste göras, är det angeläget att man även ser över behoven för de som lever i mer otraditionella familjebildningar. I många s.k. regnbågsfamiljer51 finns en önskan att kunna dela föräldraledighetsdagarna på fler personer än de biologiska föräldrarna. Här skulle en överlåtelse- möjlighet till tredje part kunna utgöra en möjlighet. 50Schiratzki 2014, 2012. 51Barnet kan t.ex. ha samkönade föräldrar och kan ha kommit till genom assisterad befruktning (till exempel i en familj med två mammor), genom surrogat (till exempel i en familj med två pappor) eller genom assisterad befruktning där till exempel en familj med två mammor och en familj med två pappor delar på föräldraskapet. Män, familj och föräldraskap Den politiska diskussionen om föräldraförsäkringen präglas i vårt tycke av en överdriven försiktighet. Män kan ta hand om små barn, detta bevisas bl.a. av det faktum att vissa barn faktiskt har föräldrar som gör ett jämställt uttag av föräldrapenningdagarna. Men att endast en avgränsad och liten grupp har ett jämställt uttag visar också på begränsningarna i dagens valfrihetsbetonade föräldraförsäkring. Sättet föräldrar delar på ansvaret för perioden innan barn börjar förskola är också det som generellt påverkar jämställdheten både i familjen och på arbetsmarknaden. Kvinnor som tar ut största delen av föräldraförsäkringen börjar ofta arbeta deltid och tar även ut störst andel dagar när det gäller vård av barn. Detta påverkar kvinnors ställning på arbetsmarknaden negativt sett till karriär- möjligheter och löneutveckling. För att statsmakterna ska nå det jämställdhetspolitiska målet om jämn fördelning av det obetalda hem-och omsorgsarbetet är det svårt att se ett bättre och mer gripbart styrmedel än föräldraförsäkringen. Vi har även lyft fram frågan om vårdnadstvister. En starkt ökande del av barn lever växelvis boende hos sina föräldrar efter en separation men kvinnor är fortfarande oftast boförälder. Vi pekar på hur män rapporterar om upplevelser av könsstyrt bemötande i familjerätten men även att kvinnor rapporterar om problem i familjerätten. Det tycks som om kan underlätta vårdnadsprocesser och minska konfliktsituationer genom att se över sina arbetssätt och stötta föräldrar mer. När jag började jobba – – var det uselt ställt med jämställdheten. Det är bättre , men långt ifrån bra. Vi som vill jämställdhet och jämlikhet måste kämpa för det. Kampen måste föras i vardagslivet, arbetslivet och inom de organisationer vi är verksamma. Målet är att varje människa ges förutsättningen att få ett rikt och meningsfullt liv. Det viktigt att männen inser att de måste bli positiva till förändring, inte minst när det gäller jämställdhet. Det är inte synd om män, men det kan bli det om de missar jämställdhetståget. Jag hörde om ung kille som var med i ett samtal om utbildning. På frågan om pojkars sämre betyg så sa han lite kaxigt – det gör inget, vi får jobb ändå. Risken är att han blir grundligt besviken . Strukturomvandlingen har varit genomgripande , precis som jämställdhetsutvecklingen, och inget tyder på att den kommer att avstanna. Politiken behöver bejaka strukturomvandlingen och möta den med utbildningssatsningar och bättre möjligheter för alla att lära hela livet. Därför måste samhället erbjuda möjligheter till omställ- ning så att folk inte håller sig fast när man behöver utvecklas. Arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik krävs för att vi ska kunna utveckla den generella och solidariska välfärdspolitiken. Men framförallt tror jag att delad föräldraledighet och bättre föräldra- utbildning är det bästa sättet att skapa jämställdhet. Det gör män mer delaktiga i livet, inte bara arbetslivet. Vi män är ofta mindre öppna för förändring än kvinnor och det är synd. Jag brukar säga att det är bra med en backspegel, men inte om den tar upp hela framrutan. har varit expert i utredningen. Han har bl.a. varit ordförande i . 8Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet 1.Män lever kortare än kvinnor men skillnaderna minskar successivt. 2.Män är sjukskrivna ungefär hälften så mycket som kvinnor. 3.Medellivslängd och hälsa är tydligt kopplade till socio- ekonomiska faktorer. Så är t.ex. hälsoskillnaden mellan könen mindre än skillnaden mellan dem med exempelvis olika utbildningsnivå. 4.Mansnormer påverkar mäns relation till vård och hälsa. Den manliga att vara stark och osårbar har bl.a. som effekt att män söker vård sent, kanske i ett stadium, när sjuk- domen utvecklats onödigt långt. Att bryta denna norm skulle alltså ha stor effekt även när det gäller hälsans område 5.Mäns ovilja att söka hjälp och vård leder till ökade samhällsekonomiska kostnader, högre dödlighet och onödigt individuellt lidande. 6.Män behöver få än mer målgruppsinriktad information om sin överdödlighet, som bl.a. är knuten till risktagande, alkohol, våld, olyckor, depression och självmord. 7.Män, inte minst yngre, behöver medvetandegöra sig om vad deras riskbeteende kostar dem själva och samhället. 8.Mäns generella position i samhället gör det svårt att föreställa sig män som svaga, utsatta eller som ett offer för omständlig- heter omkring dem. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet 9.Bland hemlösa och utslagna är en överväldigande majoritet män. Akut hemlöshet är också vanligare bland män, 10.Unga män, män som arbetat inom industrierna och män med kort formell utbildning eller långtidssjukskrivna män riskerar att relativt snabbt hamna utanför samhällets skyddsnät. 11.Jämställdhet i samhället tycks innebära fördelar för män i form av bättre hälsa, minskade riskbeteenden, etc. I detta kapitel tar vi upp frågor om skillnader mellan mäns och kvinnors hälsa, skillnader inom gruppen män, frågor om den manliga kroppens yttre – estetisering och andra frågor relaterade till hälsa – arbete, hälsa, självmord, social utsatthet samt jämställdhet. Vi har i viss mån tidigare berört hälsofrågor (kapitel 4.5.1 om medellivslängd). Sexuell hälsa tar vi upp i kapitel 10.2. 8.1Skillnader i mäns och kvinnors hälsa Mäns hälsa och sätt att hantera och uppleva sina kroppar är viktiga frågor att sätta i relation till normer för maskulinitet och jämställda livsmönster.1 Det gäller normer för mäns ideal och beteenden med kopplingar mellan maskulinitet, hårdhet och risktagande; normer som inverkar på mäns villighet att söka vård och prata om hur man mår. Dessa återfinns hos enskilda män, grupper av män och även inom sjukvårdens professioner. Män lever, som vi tidigare sett (kapitel 4.5.1) kortare än kvinnor. Även om skillnaden successivt minskar är det en viktig utgångspunkt för en diskussion om lika livschanser för män och kvinnor. Något paradoxalt dock är uppgifterna att män har ett hälsosamt år mer än kvinnor framför sig när de föds (se avsnitt 4.5.1). Män är mindre sjukskrivna än kvinnor (se avsnitt 8.7 och 8.8.2). Kvinnor rapporterar i högre grad både fysisk och psykisk ohälsa än vad män gör. Av tradition har detta ofta förklarats av kvinnors 1 I detta kapitel återges text från en av underlagsrapporterna till vår utredning, , kropp och hälsa, bilaga 6 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som 2014. I kapitlet återges till del även text från en annan av underlagsrapporterna till vår utredning, och social utsatthet – en översikt, bilaga 7 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som Herz 2014. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet dubbelarbete, det vill säga att ha ansvaret för både hemmets dagliga skötsel och sitt arbetsliv.2 tyder forskning om män och hälsa på att män under- diagnosticeras när det gäller exempelvis depression och att män söker vård senare än vad kvinnor gör, något som påverkar såväl samhällets kostnader som dödligheten. Män söker hjälp, särskilt vad gäller psykisk hälsa, i mindre utsträckning än kvinnor. Sjukvården uppmärksammar dessutom i mindre utsträckning mäns psykiska hjälpbehov. Avgörande skillnader finns också mellan olika grupper av män när det gäller hälsoaspekter. Det ovanstående belyser komplexiteten när det kommer till jämförelser mellan mäns och kvinnors hälsa och ohälsa. Frågorna om mäns, och kvinnors hälsa och därtill relaterad jämställdhet är inte bara svensk utan belyses också i flera EU- rapporter m.fl.4 8.2Jämlikhet när det gäller hälsa och vård? Ovan har vi berört skillnader mellan könen när det gäller hälsa och vård. Det finns dock all anledning att även studera andra skillnader.5 Det finns regionala skillnader i . Ett sådant exempel är behandling av cancer där det finns stora variationer inom . Det finns sociala skillnader. Risken för förtida död, , är mer än dubbelt så hög bland personer med enbart grund- skoleutbildning, vilket gäller både män och kvinnor. Stora skillnader i förtida död finns såväl när det gäller dödlighet i hjärt – och kärlsjukdomar, cancer, skador, alkoholrelaterad sjuklighet, diabetes och sjukdomar i andningsorganen. Det finns andra skillnader, så t.ex. har män och utlandsfödda högre dödlighet i behandlingsbara sjukdomar jämfört med kvinnor och svenskfödda. Undvikbar slutenvård6 är mer än dubbelt så vanligt bland lågutbildade än högutbildade. Även om förtida död i behandlingsbara sjukdomar minskar i alla utbildningsgrupper sker förbättringen snabbare för högutbildade. 2Herz 2014 avsnitt 4.3. 3Sandberg 2014 avsnitt 4. 4Se bl.a. European Commission 2013a, European Commission 2013b, 2013a. 5I detta avsnitt återges till del text från s. 7 ff. Frågorna har sedan tagits upp i bl.a. SOU 2013:44. 6Sjukdomar och tillstånd som kan behandlas framgångsrikt inom öppna vårdformer. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet har medfört att skillnaderna mellan grupperna har ökat . 8.3Mäns normer om hälsa Män och hälsa är ett omfattande forskningsområde.7 Ett perspektiv rör normer för maskulinitet som påverkar mäns hälsobeteende. Sådana normer om manlighet som bygger på att män ska vara tuffa, osårbara, robusta och inte visa svaghet får konsekvenser för mäns hälsa genom att män tenderar att inte söka vård och ägnar sig åt ohälsosamma och riskfyllda praktiker.8 Män kan distansera sig från hjälp och visa att man inte bryr sig om hälsa och risker p.g.a. att det associerar till kvinnlighet, beroende och sårbarhet. Män kan eftersträva dominans och makt genom ett stereotypt manligt beteende som inbegriper risktagande. finns det ett pris för detta som blir särskilt uppenbart för dem som är eller blir marginaliserade grupper av män. Det har t.ex. visats hur unga män inte söker hjälp vid köns- sjukdomar förrän de får tydliga symtom och inte testar sig i den utsträckning som behövs (se kapitel 10.2.1).9 I förlängningen leder detta inte bara till att de inte får den hjälp de behöver utan att det också dröjer innan medicinsk hjälp kan sättas in. Sjukdomar kan både förvärras och hinna spridas på grund av att en specifik form av maskulin ideologi reproduceras. Detta leder till större samhällsekonomiska kostnader och ökat individuellt lidande samt bidrar till mäns högre dödlighet. Mäns ovilja att söka hjälp för både medicinska och sociala problem har föranlett en omfattande diskussion avseende hur denna ovilja och mäns riskbeteenden ska förstås.10 talas det om hur en maskulin ideologi och livsstil per se är en riskfaktor.11 Förhållandet kopplas även till sjukvårdens bemötande av män. Forskning pekar på hur hälso- och sjukvård kan bidra till synen på män som osårbara och starka genom att den ställer färre frågor till män eller att inte se exempelvis riskbeteende som tecken på psykisk ohälsa.12 7I detta avsnitt, 8.3, återges till del text från och Herz 2014. 8Sandberg 2014 avsnitt 6. 9Se även 2014 avsnitt 5. 10Herz 2014 avsnitt 4.3. 11Herz 2014 avsnitt 4.3. Män, hälsa, ohälsa och social utsatthet Forskning om män och folkhälsa i pekar på att ensidiga jämförelser av män och kvinnor leder till en överbetoning av köns- skillnad och en underbetoning av skillnader inom grupperna män och kvinnor. Hälsoskillnaderna är t.ex. större mellan utbildnings- grupper än mellan kön.13 Det går även att se en rad sammanhang där ålder, utbildningsnivå, socioekonomi, utländsk bakgrund, sexualitet och geografi påverkar mäns hälsa.14 En tydlig illustration av detta förhållande finns i statistik kring mäns och kvinnors medellivslängd och dödlighet. Detta behandlade vi i kapitel 4.5.1 och tar vidare i avsnitt 8.10. Att män behöver förstås i relation till andra kategorier än kön poängteras i svensk forskning och i t.ex. rapporter från Europeiska kommissionen.15 I rapporterna beskrivs hur sociala omständigheter påverkar mäns hälsa och livsstil och att dessa påverkar både dödlighet och sårbarhet. Som exempel nämns att rökning är störst bland fattiga män i och att arbetslöshet påverkar mäns hälsa negativt. Mäns hälsoproblem beskrivs som en kombination av social ojämlikhet och socialisering mot hårdhet, yrkesarbete och icke-omsorg.16 I rapporterna betonas också att de kostnader och de privilegier som följer med maskulinitet är ojämnt fördelade inom gruppen män.