sou · H2B329 · 2014-05-16 00:00:00 — I slutändan drabbar osäkerheten barnet. Det är av stor betydelse att få ökad kun- skap om situationen för de barn som kommit till genom surrogat- moderskap och säkerställa att de inte hamnar i en juridiskt eller på annat sätt utsatt situation på den grunden att surrogatmoderskap inte är tillåtet i . Det är inte möjligt att genom en svensk reglering förhindra att surrogatmoderskap genomförs utomlands. Oavsett om surrogat- moderskap skulle tillåtas i eller inte kommer företeelsen – att söka sig utomlands för att bli förälder genom surrogatmoder- skap – inte att upphöra. Det är därför, inte minst ur ett barn- perspektiv, viktigt att svenska myndigheter har tydliga regler att tillämpa och att enskilda som överväger att söka sig utomlands för att bli föräldrar genom surrogatmoderskap har kunskap om vilka rättsliga konsekvenser detta kan få. Utredaren ska mot denna bakgrund undersöka och analysera gällande regelverk och tillämpningen av detta i de fall ett barn tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, belysa de internationellt privat- och processrättsliga aspekterna, samt ta ställning till om det ska införas särskilda regler för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Om utredaren anser att särskilda regler ska införas eller befintliga regler ändras finns det flera tänkbara lösningar, t.ex. att utvidga möjligheterna att fastställa föräldraskapet genom bekräftelse eller dom, att möjliggöra överföring av föräldraskapet, att ändra reglerna för erkännande av utländska faderskapsavgöranden eller att möjlig- göra erkännande av utländska moderskapsavgöranden. Utredarens överväganden ska ta sin utgångspunkt i ställnings- tagandet om surrogatmoderskap ska tillåtas i och under vilka förutsättningar det i så fall ska kunna ske. En reglering ska syfta till att undanröja den nuvarande osäkerheten om rättsläget och motverka ett kringgående av förbud mot eller begräns- ningar av surrogatmoderskap i . I den utsträckning barn som tillkommer genom surrogatmoder- skap utomlands inte ska omfattas av en reglering ska utredaren ta ställning till om särskilda övergångsregler behöver införas för sådana barn som redan befinner sig i eller är på väg till och där det inte är möjligt eller förenat med svårigheter att fastställa annan än surrogatmodern som rättslig förälder eller vårdnadshavare till barnet. Oberoende av om det föreslås en reglering för barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands, ska utredaren ta ställning till vilka informationsinsatser som behövs för att myndigheter och allmänheten ska få kunskap om innebörden av den svenska lagstiftningen, samt föreslå vem eller vilka som ska ansvara för dessa informations- insatser. Föräldraskap vid ändrad könstillhörighet har på förslag av regeringen beslutat att kravet på sterilisering och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga inför ändring av könstillhörighet ska tas bort (prop. 2012/13:107, bet. 2012/13:SoU24, rskr. 2012/13:231). Förändringen innebär att det blir möjligt för personer som har för avsikt att ändra könstill- hörighet att behålla möjligheten att själva genomgå graviditet och föda barn eller att producera spermier samt att utnyttja sig av möj- ligheten att spara könsceller för att med hjälp av assisterad befrukt- ning senare bli förälder. Regeringen har bedömt att befintliga föräldraskapsrättsliga bestäm- melser och principer kan tillämpas analogt utan att det medför rättsosäkerhet för de barn som föds i en familj där en av eller båda föräldrarna har bytt kön. Det är emellertid viktigt att rättstillämp- ningen följs upp. undersöka om det avskaffade steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga kan medföra problem vid tillämpningen av den föräldraskapsrättsliga regleringen, och ta ställning till om det finns behov av ändring i den föräldraskaps- rättsliga regleringen eller annan lagstiftning. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska utifrån de ställningstaganden som görs föreslå de författningsändringar som behövs för att genomföra de lämnade förslagen. Utredarens arbete ska ske med utgångspunkt i att barnets bästa ska placeras i främsta rummet. Utredaren ska även i övrigt beakta de rättigheter som barn tillerkänns i FN:s konvention om barnets rättigheter. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas får för barn, både på kort och på lång sikt. Utredaren ska också beakta andra grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och då särskilt de rättigheter kvinnor tillerkänns i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Vidare ska utredaren redovisa vilka konsekvenser de för- slag som lämnas kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för de eventuella surrogatmödrarna. Utredaren ska i sina förslag även beakta konsekvenserna av avskaffandet av steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fort- plantningsförmåga vid ändrad könstillhörighet. Utredaren ska i den utsträckning som det bedöms nödvändigt inhämta synpunkter från berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska vidare ta del av relevant forskning inom området. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som anses be- fogade. Utredaren ska uppmärksamma och beakta inter- nationella åtaganden. Utredaren är oförhindrad att ta upp sådana näraliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. Utredaren ska bedöma förslagens ekonomiska konsekvenser för det allmänna. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska i ett delbetänkande redo- visa den del av uppdraget som avser ensamståendes möjlighet till assisterad befruktning och nödvändiga följdändringar. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Som ett led i utredningens arbete anordnades en hearing i . Vid hearingen deltog företrädare för föreningen , föreningen adoptiv- föräldrar, , föreningen , Inspektionen för vård och omsorg (), , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), (), Social- styrelsens rättsliga råd, (Smer), och Gynekologi (SFOG), , (gemensam repre- sentant med SFOG), Kommuner och Landsting (SKL), kristna råd, Kvinnolobby, och . Ytterligare några myndigheter och organisationer var inbjudna, men deltog inte. Syftet med hearingen var att inbjuda till en diskussion om de frågor som utredningen behandlar i delbetänkandet (dvs. frågor om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor). Alla deltagare fick i förväg ta del av ett diskussionsunderlag med utredningens preliminära överväganden i dessa frågor. I vissa delar innehöll underlaget bara en redogörelse för den relevanta frågan och några centrala argument för respektive mot tänkbara lösningar. Under hearingen fick deltagarna, efter en kort introduktion, framföra synpunkter på det utsända underlaget. De gavs också möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter på utredningens kommande arbete om bl.a. surrogatmoderskap. I det följande ges en sammanfattning av hur vi har uppfattat de synpunkter som fördes fram under hearingen. Det bör tilläggas att deltagarna inte har getts någon möjlighet att lämna synpunkter på sammanfattningen. Det är därför möjligt att vi i något avseende kan ha missuppfattat en synpunkt som förts fram. Det bör också tilläggas att i efterhand har kompletterat de synpunkter som lämnades under hearingen. Även dessa synpunkter har tagits med i sammanfattningen. Sammanfattning av deltagarnas synpunkter Samtidig användning av donerade ägg och donerade spermier Flera deltagare uttalade att de var positiva till samtidig användning av donerade ägg och donerade spermier (, Femmis och Barn- längtan). De hade förståelse för att utredningen kan behandla denna fråga först i slutbetänkandet. RFSL framförde att ordet kvinna bör strykas i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., eftersom även personer som har ändrat könstillhörighet från kvinna till man numera kan genomgå en assisterad befruktning. uttryckte tveksamhet till en sådan ändring och ifrågasatte vilka konsekvenser detta skulle få för regleringen i bl.a. . Prövningen inför en behandling Majoriteten av de deltagare som uttalade sig i frågan ansåg att det inte bör införas någon särreglering för ensamstående kvinnor när det gäller den lämplighetsprövning som ska göras inför en behand- ling med donerade könsceller. Det anfördes bl.a. att en särreglering skulle kunna peka ut dessa familjer som sämre än andra familjer. Femmis anförde att det inte behöver vara svårare att leva som ensam förälder. Det kan däremot enligt Femmis vara annorlunda och vissa avseenden enklare. Flera deltagare ifrågasatte om förfarandet borde betecknas som lämplighetsprövning och föreslog att den nuvarande prövningen borde ersättas med en allmän bedömning av vad som är bäst för det blivande barnet. En sådan bedömning borde, enligt deltagarna, göras vid alla former av assisterad befruktning och oavsett om donerade könsceller används eller inte. om att man borde använda ett annat ord än lämplighetsprövning och tillade att en allmän bedömning alltid bör innefatta en psyko- social bedömning. Förbundet ifrågasatte också om en läkare verk- ligen är bäst lämpad att göra sådana bedömningar. En del deltagare betonade vikten av att man i allvarliga fall kan vägra en behandling. Vissa framhöll också vikten av ökat psyko- logiskt stöd för de personer som genomgår en assisterad befrukt- ning. har i en skrivelse efter hearingen angett att det även fortsättningsvis bör göras en pröv- ning inför assisterad befruktning. Vid prövningen inför en behand- ling av en ensamstående kvinna bör man dessutom särskilt beakta kvinnans hälsa och sociala nätverk. Ingen av deltagarna förordade under hearingen att det ska införas en särskild nedre eller övre åldersgräns för behandling av ensam- stående kvinnor. Flera framhöll däremot vikten av enhetliga regler för landstingen. Företrädaren för SKL tillade att man nu arbetar med att ta fram enhetliga riktlinjer på detta område. har i en skrivelse gjort gällande att det behövs en övre åldersgräns vid assisterad befrukt- ning för ensamstående kvinnor och tillagt åldersgränsen för adoption skulle kunna tillämpas i dessa fall. Var ska behandlingarna få utföras? En fråga som togs upp i diskussionsunderlaget var vilka sjukvårds- inrättningar som bör få utföra behandlingar av ensamstående kvinnor. De deltagare som uttalade sig i frågan var ense om att de regler som gäller för par också bör gälla för ensamstående kvinnor. Flera av dem framhöll visserligen vikten av forskning om kvinnorna och deras barn, men tillade att forskning kan bedrivas även om behandlingen av ensamstående kvinnor inte begränsas till universitetssjukhusen. Forskningsargumentet måste därför, menade deltagarna, bedömas som relativt svagt vid en jäm- förelse med argumentet om tillgänglighet. Företrädarna för tillade att det borde finnas ett riks- täckande donationsregister som kan användas vid och underlätta forskningen. Flera deltagare anförde att man bör överväga om inte IVF- behandlingar med donerade könsceller ska få utföras även vid andra sjukvårdsinrättningar än universitetssjukhusen. RFSL:s företrädare berättade att förbundet har frågat privata kliniker om varför de inte har ansökt om tillstånd för att få utföra givarinseminationer. För- bundet fick till svar att det var krångligt att ansöka om detta. Klini- kerna var dessutom tveksamma till om det finns en marknad. RFSL ifrågasatte vid hearingen om det vid givarinseminationer verkligen måste krävas att sjukvårdsinrättningen har en läkare med specialist- kompetens i obstetrik och gynekologi och anförde att kravet av- håller sjukvårdsinrättningar från att ansöka om tillstånd. Företrädaren för anförde att det i vissa avseenden är oklart vad som ska undersökas när en vårdgivare ansöker om tillstånd för att få utföra givarinseminationer. I diskussionsunderlaget ställdes frågan om det bör införas en sär- reglering för ensamstående kvinnor när det gäller möjligheten att använda spermier från en känd donator. De flesta deltagare som yttrade sig om detta ansåg att det inte bör införas en sådan regle- ring. RFSL:s företrädare tillade att det är möjligt att genom assisterad befruktning åstadkomma andra familjekonstel- lationer än som åsyftas med regleringarna. företrädare ifrågasatte styrkan av det argumentet. Företrädaren för lyfte frågan om det kan bli ett problem i sådana fall där en kvinna har valt att använda spermier från en känd givare i syfte att uppnå ett gemensamt föräldraskap med honom och sedan ändrar sig. Ingen av deltagarna ansåg att det vid assisterad befruktning för ensamstående kvinnor bör krävas ett särskilt samtycke från spermie- givaren. Ingen av dem ansåg heller att spermiegivaren bör kunna välja bort ensamstående kvinnor som mottagare av de donerade spermierna. Ingen av deltagarna ansåg att möjligheten till assisterad befruktning för ensamstående kvinnor förutsätter ett undantag från faderskaps- presumtionen i 1 kap. 1 § . RFSL ansåg däremot att utredningen i slutbetänkandet bör överväga frågan om inte fader- skapspresumtionen ska göras könsneutral, eftersom det numera finns personer med kvinnlig könstillhörighet som har spermier. Kvinnor som genomgår behandlingar som ensamstående Femmis uppgav att det bland föreningens medlemmar, som alla är ensamstående, föds ca 50–70 barn efter assisterad befrukt- ning. När möjligheten införs i , kommer det, enligt Femmis, inledningsvis att bli en topp i antalet sökande kvinnor. Familje- rättssocionomernas uppgav att man vid familjerätts- byrån i hade ca 20 ärenden om barn som till- kommit genom assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. Femmis uppgav att det är svårt att uttala sig om vad som känne- tecknar de kvinnor som väljer att genomgå assisterad befruktning som ensamstående. Enligt Femmis handlar det nämligen om en mycket heterogen grupp. En del kvinnor vill genomgå behandling på grund av att tiden håller på att rinna ut. En del andra kvinnor vill genomgå en behandling eftersom de vet att de inte kan få barn även om de träffar en partner (t.ex. ensamstående homosexuella kvinnor). Det finns naturligtvis också kvinnor som av andra skäl vill genomgå en behandling som ensamstående. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. 15.Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III-direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. 21.Bredband för in . 22.Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. [4] Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisningsdirektiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på transportområdet. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. [1] Översyn av statsskuldspolitiken.