sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — Myndigheten för statistik över myndighetens egen personal (fokus ligger på pågående insatser och personal som är aktiv inom utsändandeverksamheten). Myndigheten har också ett särskilt uppdrag att kontinuerligt sammanställa uppgifter avseende det sam- lade civila bidraget till freds-, säkerhetspolitiska och konfliktföre- byggande insatser. Det innebär att de civila utsändande myndigheterna redovisar sin statistik till FBA, som i sin tur sammanställer hel- heten och redovisar till . FBA påpekar att viktigast är att tydligt fastställa vad för typ av information som behöver samlas in så att alla berörda myndigheter har samma utgångspunkt. Detta är också en förutsättning för att kunna genomföra jämförande analyser och dra generella slutsatser. Är fysisk och psykisk hälsa en del av detta material krävs ett stort säkerhetsarbete för att säkerställa att dessa uppgifter inte kan an- vändas och utnyttjas på ett felaktigt sätt. Detta gäller även om per- 1Underlaget till beskrivningen i av det svenska nationella statistiksystemet har hämtats från betänkande Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83). 2Utredningen har även begärt att myndigheterna ska redovisa – om möjligt – hur många av myndighetens anställda som tjänstgjort utomlands inom berört verksamhetsområde . sonuppgifter av olika slag kommer att finnas med i materialet. För att erhålla fullgod statistik som rör utsändande av personal i inter- nationell tjänst kan någon aktör behöva hålla samman arbetet och definiera vilken typ av data som myndigheterna ska insamla. Denna aktör bör för detta ändamål ha ett tydligt mandat för sin verksam- het och ett väl förankrat uppdrag för att kunna få ta del av material från samtliga relevanta aktörer. Aktören måste vidare kunna säker- ställa att materialet är väl skyddat och att användningen av materialet sker på ett sätt som är avsett. Det måste även finnas ett tydligt mål för vilka frågor man vill besvara med insamlandet och det ska klart kommuniceras till berörda parter. ansvarar för officiell statistik och för annan statlig statistik, och skulle kunna vara ett möjligt alternativ. anför att myndigheten för ingen statistik specifikt inriktad på veteranområdet. Närmare uppgifter om verk- samheten omfattas av sekretess enligt 15 kap. 2 § offentlighets- och sekretess lagen, varför myndigheten endast kan bidra med statistik- uppgifter efter sedvanlig sekretessbedömning. Myndigheten har till utredning redovisat en bedömd omfattning av personal som tjänst- gjort utomlands. anger att myndigheten har uppgifter om antalet veteraner, antal dagar och hur många tillfällen som system- resor genomförs samt fördelning på ålder och kön. FMV bedriver internationell verksamhet i form av att FMV-personal tjänstgör i internationella insatsområden som stöd till Försvarsmaktens verk- samhet s.k. systemstödsresor. Omfattning av dessa systemstöds- resor är cirka sex tillfällen . Antalet tjänstemän som påbörjar tjänstgöring utomlands är omkring åtta personer . Myndig- heten saknar statistik och uppgifter om hur många tjänstemän som har tjänstgjort utomlands. Uppgifter kan endast lämnas . Försvarshögskolan uppger att myndigheten haft uppdragsverk- samhet i , Bosnien och . Man genomför även besök i militära insatsområden. Det gäller forskare som gör intervjuer eller som genomför enkäter. Det handlar om två forskare . Resorna är på . Man genomför också fältstudier i militära insatsområden. Det handlar då om två forskare och perioderna varierar mellan fem till tiodagar. Man sänder även militär personal till militära insatsområden (en officer i snitt ). Försvarsmakten anger att myndigheten har omfattande och korrekt uppgifter (statistik) över vilka som tjänstgjort i en internationell militär insats, vilka områden de tjänstgjort i, och i vilka befattningar. Myndigheten har även statistik över vilka som stupat/omkommit i en internationell militär insats, orsak till döds- fallet, när det inträffade och var det inträffande. Vad gäller skador har myndigheten uppgifter om allvarliga skador under insatsen samt även mindre skador som föranlett en anmälan om arbetsskada. Huvuddelen av angivna uppgifter (statistik) finns emellertid inte i digitaliserad form, dels mot bakgrund av kostnaderna för en sådan åtgärd och dels med hänsyn till aspekter på den personliga integri- teten samt bestämmelser i personuppgiftslagen. Myndigheten anser även att det är tidskrävande att hantera den angivna informationen och uppgifterna. Myndighetens uppgifter och kunskap om skador som uppkommit eller upptäckts hos den enskilde efter dennes hem- komst och som är relaterad till insatsen är mer fragmenterad då en enskild inte alltid vänder sig till myndigheten för stöd utan erhåller vård direkt av annan vårdgivare, t.ex. . Myndigheten finan- sierar ett större forskningsprojekt vid , i vilket forskarna studerar ett antal register i syfte att under- söka hälsotillstånd och välmående bland veteraner som tjänstgjort i en internationell insats under de åren. När denna forsking är slutförd bedömer myndigheten att den kommer att ha tillgång till ett digitaliserat underlag för hälso- och sjukvårdens planering, och kunna bedöma behov av insatser och aktiva åtgärder. Kriminalvården uppger att 44 kriminalvårdare har tjänstegjort i EU och FN:s missioner . uppger att –1998 deltog totalt fyra tjänstemän vardera en månad i ett team i södra . Myndig- heten har medverkat med personal inom ramen för gränskontroll- operationer. deltog totalt sex tjänstemän under vardera en månad. Övervakning med myndighetens flygplan och besättningar genomfördes . Varje tillfälle omfattade en månad och totalt deltog18 tjänstemän en månad var- dera. Man har även medverkat i EUNAVFOR med totalt 40 personer . I samband med fiskeövervakning i deltog totalt 38. anger att myndigheten kan bidra med statistik på hur många tjänstemän som varit på kvotuttagningar, verkställig- hetsresor och andra uppdrag, och till vilka länder. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) anger att statistik kan ges med mycket hög kvalitet. Rörande den äldre statistiken är det svårare för myndigheten att gå i god för kvaliteten fullt ut. Den internationella insatsverksamheten inleddes när dåvarande deltog i räddnings- arbete. Under de påföljande 20 åren genomfördes insatser i ett 80- tal länder, där nära 1 600 personer deltog. I samband med myndig- hetsövergången övertogs verksamheten och har utvecklats till en integrerad del av MSB:s samlade opera- tiva uppdrag. 578 personer har för MSB:s räkning tjänstgjort utom- lands i insatsverksamheten sedan myndighetens bildandes. I statisti- ken finns information för MSB och var för sig. Data och tidigare är införlivad i de administrativa verktyg som tagits i bruk av MSB för att hantera insatsverksamheten. Det är dock svårt att bedöma kvalitén på historiska data eftersom det saknas uppgifter för hur informationen samlats in och registrerats. Därför kan enbart ges en generell överblick av verksamheten under Räddningsverkstiden. I MSB:s regi, , finns mer detaljerad data, och denna kan presenteras år för år. Polisen anger att har organisationen inget verktyg eller datastöd för att samla statistik om veteraner. Det enda system som finns för detta är (Lokalt informationssystem för sam- manställning av arbetsskador). Detta system är inte anpassat för att hantera komplett veteranstatistik, men polisen kan ta fram infor- mation om antalet fysiska skador bland utlandsstationerad personal. Systemet möjliggör dock ingen djupare analys av resultatet. Möjli- gen skulle de enkäter som skickas ut och hanteras manuellt från utlandssektionen, som en del av det femåriga uppföljningsansvar som polisen har gentemot tidigare deltagare i polisens utlandsstyrka, kunna användas i syfte att samla statistik. I sådant fall behövs en elektronisk lösning för detta. Utredningen har informerats om att informella beräkningar indikerar att cirka 2 300 poliser har tjänst- gjort i internationella insatser . Sida anger att myndigheten inte sänder ut egen personal i inter- nationella insatser. Stöd utgår till FN, EU-missioner och till insatser genom svenska myndigheter t.ex. MSB, FBA och . Därutöver rekryterar Sida personal till tjänster inom multilaterala organisationer. Myndigheten kan vid behov lämna statistik när det gäller nämnda personalkategorier. uppger att myndigheten ansvarar tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Riks- kriminalpolisen för Stödstyrkan. Styrkan bestående av cirka 250 per- soner och bemannas av personal från respektive myndighet. Tjänst- utomlands för hälso- och sjukvårdspersonal är händelse- och behovsstyrt och kan därför variera mellan noll och 70 personer . Cirka 35 personer från hälso- och sjukvården har tjänstgjort inom Stödstyrkan och SNAM utomlands . anger att myndigheten kan få fram statistik om till vilken destination medarbetaren rest och när resan ägde rum samt att myndighetens säkerhetsenhet bedömer vad som kan lämnas ut. Myndigheten har endast funnits i sin nuvarande skepnad och cirka 20–30 personer har tjänstgjort utom- lands under dessa år. uppger att myndigheten har uppgifter om tulltjänste- män som har arbetat och som arbetar utomlands, bl.a. inom ramen för PTN och på Europol. Myndigheten bedömer att minst 147 an- ställda tjänstgjort i insatser. anger att det med hänsyn till myndighetens omfattning av deltagande i internationella insatser är de uppgifter som skulle kunna vara aktuella i detta fall också begränsade ur ett statistiskt perspektiv. Myndigheten uppger vidare att cirka 5–7 an- ställda har tjänstgjort i internationella insatser, dock har uppgifterna inte kunnat kontrolleras så lång tillbaka som då underlag inte längre finns i myndighetens arkiv. Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken, med tillhörande förordning3. Av detta regelverk framgår inom vilka områden det ska finnas officiell statistik och vilka statliga myndigheter som ansvarar för att denna statistik tas fram (statistikansvariga myndigheter). Själva begreppet statistik definieras dock inte i vare sig lagen eller förordningen om den officiella statistiken.4 Inte heller i mer allmän mening kan begreppet statistik sägas ha någon helt entydig defini- tion. Begreppet har också olika innebörd i olika sammanhang. 3Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. 4I det förslag till lag som först lades fram fanns visserligen en sådan definition, men denna mötte kritik från lagrådet som menade att begreppet statistik är svårdefinierbart och att det saknades behov av att ange en definition i lagen. statistik kan avses en viss form av information, nämligen sifferupp- gifter som beskriver en företeelse eller en verksamhet. Statistik kan också avse metoder för att samla in, bearbeta och analysera statistiska material. Därtill är statistik benämningen på en vetenskaplig disciplin. Statistik om olika samhällsområden är en mycket viktig infor- mationskälla i en demokrati och tillgången till statistik kan ses som en rättighet för alla medborgare. Den officiella statistiken ger en övergripande bild av samhället och ökar medborgarnas möjlighet till insyn. Statistiken används också som grund för politiska beslut, för den allmänna debatten, för forskning, för utvärdering m.m. Stor enighet råder om vikten av att det produceras statistik som belyser olika aspekter av samhället och som kan användas för ovan nämnda syften. Statistiken ska vara pålitlig, dvs. objektiv och saklig samt även i övrigt av god kvalitet. Objektiva mått på samhällsförhållanden och deras utveckling – av det slag som ges genom den officiella stati- stiken – ses av de flesta som en självklarhet i en modern demokrati. Man brukar tala om statistisk information som en genuin samhälle- lig nyttighet. 13.3.2Statistik för olika användningsområden Statistik kan tas fram med olika syften. På mer övergripande nivå är det vanligt att – med avseende på huvudfunktion – skilja på två typer av statistik: Statistik med ett i huvudsak internt syfte för den organisation statistiken berör. För sådan statistik är huvudfunktionen att ut- göra en del av en informationsprocess för styrning av verksam- heter, innefattande planering, beslut, uppföljning, analys och utvärdering. Den här typen av statistik kallas ofta driftstatistik, verksamhetsstatistik, operativ statistik eller instrumentell statistik, eftersom den främst avser att ge information av mera internt in- tresse för den organisation som tar fram den och om mera snävt avgränsade verksamheter. Statistik med ett allmäninformativt syfte. Den här typen av sta- tistik har till huvudfunktion att ge eller ingå som delar i en allmän beskrivning av förhållanden, dvs. att vara mer allmäninformativ. Den officiella statistiken, som enligt lagen om den officiella statistiken, ska finnas för allmän information, utredningsverk- samhet och forskning, torde vara det tydligaste exemplet på stati- stik med en allmäninformativ funktion. I praktiken finns ofta inte någon entydig distinktion mellan instru- mentell och allmäninformativ statistik. Således används mycket av den officiella statistiken även som underlag för styrning av verksam- heter, m.m. Vidare torde inom vissa områden den statistik som är klassificerad som officiell i första hand kunna sägas ha till syfte att fungera som ett slags driftstatistik över utvecklingen inom de berörda sektorerna, men anses vara av tillräckligt allmänintresse för att ingå i officiella statistik. Utöver den officiella statistiken, som de statistikansvariga myn- digheterna ansvarar för, produceras betydligt mer statistik i – inom såväl den offentliga som den privata sektorn – än den officiella statistiken. Ofta handlar det då, som nämnts, om intern driftstatistik, som i stort sett endast har intresse för den berörda organisationen. Men beträffande de statliga myndigheterna kan noteras att de utöver den officiella statistiken även tar fram en hel del övrig sta- tistik av mer allmäninformativ karaktär. Detta görs av såväl de statistikansvariga myndigheterna som andra myndigheter. Den statliga statistiken – i synnerhet den officiella statistiken – tas fram och presenteras för att möta hela samhällets behov. Statisti- kens användare finns bland statliga myndigheter, kommuner, orga- nisationer, näringsliv och andra marknadsorgan, utbildningsväsende och forskning, liksom hos allmänheten direkt eller via massmedia. Även internationella organ använder svensk statistik för olika ända- mål. 13.3.3Hur tas statistik fram? Att olika typer av statistik tas fram med olika syften avspeglas också i hur statistiken produceras. Inom många områden finns det behov av att kontinuerligt kunna följa utvecklingen. Sådana krav på konti- nuitet uppfylls med löpande, regelbundet producerad och publicerad statistik, av vilken man kan utläsa förändringar över tiden. Känne- tecknande för sådan statistik är att den utarbetas för perioder såsom månader, kvartal eller år eller för andra regelbundet återkommande tidpunkter. Men många statistiska undersökningar görs endast en gång, t.ex. som underlag i en särskild utredning. en stor del av de data som den officiella statistiken i baseras på, närmare bestämt , från administrativa proces- ser. Statistik kan också framställas genom samutnyttjande av upp- gifter från olika datakällor, ofta dataregister. Vad beträffar den officiella statistiken är det vanligaste att den statistikansvariga myndigheten antingen själv producerar sin officiella statistik eller ger uppdraget till SCB. Även i det senare fallet är dock den statistikansvariga myndigheten ansvarig för vilken statistik som tas fram. Bland de statistikansvariga myndigheterna finns också några – dock relativt få – som anlitar andra statistikproducenter än SCB; det handlar då i allmänhet om privata företag. Det är också ganska vanligt att den statistikansvariga myndigheten använder en kombination av dessa produktionsformer, dvs. att man gör vissa delar i egen regi och anlitar externa producenter (och/eller andra) för övriga delar. Som angetts består den statliga statistiken av officiell statistik och övrig statistik. För den officiella statistiken finns ett särskilt regelverk. Även övrig statlig statistik kan, under förutsättning att statistiken är framställd av staten – i dess olika skepnader – och har ett vidare syfte än att utgöra rent intern driftstatistik, omfattas av en del av detta regelverk. Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. I förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ges sedan kompletterande föreskrifter. Även personupp- giftslagen (1998:204), PUL, är tillämplig vid framställning av stati- stik i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i lagen om den officiella statistiken. En annan viktig del av regleringen avser skyddet för uppgifter som används vid framställning av statistik. I detta fall finns de huvudsakliga reglerna inte i lagen om den officiella statistiken utan i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL.5 Statistik- sekretessen är en viktig del av tillgängligheten till statistiken. En stor del av den statistik som framställs är registerbaserad. 5 Bestämmelsen om statistiksekretess finns i 24 kap. 8 § OSL. Denna bestämmelse komplet- teras av 7 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). finns också ett stort antal registerförfattningar som reglerar använd- ningen av viktiga register inom den offentliga sektorn. Sådana registerförfattningar kan innehålla regler som kompletterar eller t.o.m. avviker från de allmänt giltiga reglerna i PUL. Avgiftsförordningen (1992:191), AF, innehåller bestämmelser som rör myndigheters rätt att ta ut avgifter. Det finns kompletterande föreskrifter som rör den officiella sta- tistiken i () föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik (SCB-FS 2002:16). SCB är den största statistikproducenten. SCB:s uppgifter och verksamhet regleras främst i förordningen (2007:762) med instruk- tion för . En närmare redogörelse för de olika regelverk som reglerar den officiella statistiken lämnas i betänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83). I detta kapitel lämnas en översiktlig redogörelse för den mer grundläggande regleringen på området. 13.4.2Lagen (2001:99) om den officiella statistiken Det grundläggande regelverket för den officiella statistiken är lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Lagen kompletteras av för- ordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Lagen trädde i kraft . Det är regeringen som beslutar inom vilka områden det ska finnas officiell statistik och vilka myndigheter som ska ansvara för denna, s.k. statistikansvariga myndigheter (1 § andra stycket). Vilka om- råden som omfattas och vilka myndigheter som är ansvariga framgår dock först av bilagan till förordningen om den officiella statistiken. Enligt lagen ska de bestämmelser som reglerar behandling av personuppgifter tillämpas vid all framställning av statistik hos en statistikansvarig myndighet och inte enbart vid framställning av officiell statistik (1 § tredje stycket). I lagens 3 § anges de krav på kvalitet som gäller för den officiella statistiken. Enligt lagen ska officiell statistik finnas för allmän in- formation, utredningsverksamhet och forskning. Den ska vara objek- tiv och allmänt tillgänglig. Med allmän tillgänglighet förstås enligt motiven att statistiken ska offentliggöras på ett sådant sätt att den är enkelt åtkomlig för de ändamål som ska tillgodoses. Innebörden är att myndigheterna kan behöva tillhandahålla statistiken på olika sätt. Varje medborgare ska utan större ansträngning kunna finna vad han eller hon söker som t.ex. näringslivet effektivt ska kunna utnyttja statistiken. I fråga om såväl objektivitet som allmän tillgänglighet framhålls i motiven att regeringen kan med- dela närmare föreskrifter för myndigheterna. När officiell statistik görs tillgänglig ska den enligt 4 § i lagen vara försedd med beteckningen officiella statistik eller med symbolen för officiella statistik, vilken framgår av en bilaga till lagen. Denna beteckning och symbol får endast användas för officiell statistik. I motiven anges att ett genomgående syfte med lagen är att ge den officiella statistiken en särställning i förhållande till annan statistik. På den officiella statistiken ställs också, genom lagen och förordningen om den officiella statistiken, krav som inte gäller för annan statistik. Begreppet officiell statistik kan därför sägas utgöra en varudeklaration för den som ska använda statistiken. Det finns också sammanhang där det viktiga är just att statistiken är den officiella inom området. Uppgiftsskyddet regleras i 5–6 §§ i lagen. Den officiella statistiken ska framställas och offentliggöras med beaktande av behovet av skydd för fysiska och juridiska personers intressen (5 § första stycket). I 5 § andra och tredje stycket finns hänvisningar till OSL och PUL. Lagen innehåller även ett förbud mot s.k. bakvägsidentifiering (6 §). Det innebär att uppgifter i den officiella statistiken inte får sammanföras med andra uppgifter i syfte att utröna en enskilds identitet. Förbudet mot bakvägsidentifiering är straffsanktionerat genom 26 § i lagen där det stadgas ansvar för olovlig identifiering. Uppgiftsskyldigheten är en viktig del av statistiklagstiftningen. Be- stämmelser om uppgiftsskyldighet finns i 7–13 §§ i lagen. Där anges vilka som enligt lagen är uppgiftsskyldiga och för vilka uppgifter. De uppgifter som ska lämnas enligt 7–11 §§, ska lämnas till den statistikansvariga myndigheten (13 §). Statliga myndigheters uppgiftslämnande regleras i förordningen om den officiella statistiken, eftersom myndigheter under regeringen styrs av regeringen själv. I 13–15 §§ finns närmare bestämmelser om hur personuppgifter får behandlas. Utlämnande av uppgifter i vissa fall I 16–18 §§ i lagen finns bestämmelser om utlämnande av uppgifter i vissa fall. Dessa bestämmelser gör det möjligt för den som har tagit emot ett avidentifierat material från en statistikansvarig myndighet att för longitudinella och liknande studier kunna föra på nya upp- gifter genom ett till personnumret, eller liknande, knutet löpnum- mer. Genom detta förfarande möjliggörs en senare komplettering av uppgifterna. I 19–27 §§ finns bestämmelser om gallring, användning av tvångs- medel, rättelse, skadestånd, m.m. Dessa bestämmelser behandlas inte ytterligare här. 13.4.3Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken innehåller kompletterande föreskrifter till lagen om den officiella statistiken (1 §) och trädde i kraft som denna. Området den offici- ella statistiken tillhör regeringens restkompetens och det krävs därför inget särskilt bemyndigade för att regeringen ska få meddela föreskrifter om denna. I lagen om den officiella statistiken finns därför endast en erinran om att det är regeringen som beslutar om vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den officiella statistiken (statistikansvariga myndigheter). Detta gör regeringen genom att i en bilaga till förordningen lista de områden som omfattas av den officiella statistiken och vilka myndigheter som är statistikansvariga myndigheter (2 §). Regeringen har sedan bemyndigat de statistik- ansvariga myndigheterna att besluta om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde, om inte något annat följer av ett särskilt beslut av regeringen (2 § andra stycket). Innebörden av detta är att den statistikansvariga myndigheten t.ex. själv bestämmer vilka objekt och variabler som ska ingå i stati- stiken, vilka statistiska mått som ska användas, m.m. Sådana beslut fattas av respektive statistikansvarig myndighet, efter samråd med viktiga användare och mot bakgrund av de krav på statistiken som finns i EU-lagstiftningen. I förordningen finns ytterligare bestämmelser som dock inte behandlas ytterligare.