sou · H2B330 · 2014-10-08 00:00:00 — En skillnad som varierat över tiden har att göra med image och social position som följer med anställning kontra företagande. Ent- reprenörskap är , , på den politiska agendan vilket motiverat påståendet att entreprenören är vår tids hjälte. Hjälteglorian är starkt könsmärkt – det är män som är entreprenö- rer. Vi brukar fråga våra studenter om deras favoritentreprenör och utan undantag är det en man (se också 2004; 2007). Entreprenörskapsbeteckningen leder tankarna till män och manligt präglade verksamheter. En del av könsmärkningen av företagandet är att kvinnor själva mindre ofta än män har en företagaridentitet (2002). För sedan var det inte ovanligt att höra näringslivets företrädare beklaga sig över att utbildnings- väsendet var helt inriktat på att utbilda för anställning och att det inte var fint att vara företagare. I dessa avseenden har stora för- ändringar skett. På alla nivåer förekommer numera inslag av entre- prenörskap i utbildningar både sådana som är dominerade av män och sådana som är dominerade av kvinnor som studenter (2002; 2009). En annan viktig likhet mellan anställda och företagare är att motiven att arbeta kan skilja sig åt – en anställd kan drivas av beho- vet att förverkliga sig själv eller att utöva ett viktigt yrke lika väl som av behovet av att skaffa mat för dagen. När det gäller företa- gande har vi samma slags mönster – vi talar om nödvändighets- företagande (necessity driven) och möjlighetsföretagande (opportunity driven). Att starta och driva företag av nödvändig- het innebär att företagaren drivs in i företagandet, ofta mot sin vilja – kanske på grund av avsaknaden av andra försörjningsalternativ. Det här ser vi tydligt i den tidigare nämnda GEM (Global Entre- preneurship Monitor) undersökningen – det finns ett klart sam- band mellan andel företagare och hur god ekonomin är i de olika länderna. Möjlighetsföretagande innebär att företagaren startar och driver företag för att det finns en idé och/eller en marknad, det är lockande och positivt. Många företag startas med en blandning – det kan vara en person som ofta tänkt på att starta en speciell typ av företag men haft ett bra arbete, när hon/han förlorar arbetet blir idén ett sätt att skapa sin egen försörjning. Vi har också båda stött på företagare som menar att deras beslut att starta eget motiveras av att det var nödvändigt för andras skull, till exempel människor med udda storlekar på kläder, barn som tvingas åka lång väg till skolan osv. Våra egna exempel kommer från studier av kvinnors företagande (2011; 2009). Av det kan vi inte dra slutsatsen att sådana bevekelsegrunder saknas bland män som star- tar företag även om vi vet att incitamenten till att starta eget varie- rar mellan män och kvinnor som grupp. Konkretiseringarna av beteckningarna nödvändighetsdrivet och möjlighetsdrivet varierar mellan ekonomiska kontexter. Det har inspirerat till att använda beteckningarna också utanför den gängse marknadskopplade. Så använde exempelvis de som startade den svenska Attacrörelsen begreppet nödvändighet för att motivera sitt beslut att grunda organisationer (Gawell 2006). Entreprenör- skap har som en följd av detta specificerats genom sina organisator- iska kontexter såsom public sector entrepreneurship, community entrepreneurship eller cultural entrepreneurship (2012). 8.5Kvinnors företagande och det genderiserade entreprenörskapet Små företag har alltid funnits och kvinnor har alltid varit företager- skor. Innan industrialiseringen och stordriften var det vanliga att kvinnor drev mjölkbutiker, bagerier och annat. Den rationalisering som genomfördes av livsmedelsdetaljhandeln (och framåt) slog hårt mot dessa små butiker. (Svanlund 2011; 1985) Den allra största andelen kvinnor som företagare (av alla kvinnor) hade . Vi ska också komma ihåg att en stor del av alla företag är soloföretag – det vill säga det är bara en enda person som är verksam. En stor del är också familjeföretag där flera medlemmar ur familjen arbetar till- sammans med företaget. Inte sällan är det maken som registreras som företagaren i dessa företag medan hustrun registreras som medhjälpande eller anställd (och 1989). Vi vet att det finns tydliga skillnader mellan könen i arbetslivet, kvinnor har andra arbeten, arbetar i andra sektorer och har lägre löner skulle man kunna sammanfatta. Företagandet är inget undan- tag från detta. Företagandet tycks vara lika könssegregerat som arbetsmarknaden i stort. För övrigt kan konstateras att schablon- bilden av att kvinnors företag är mindre och mindre lönsamma än mäns företag tycks motsvaras av de reella förhållandena. Kvinnor är också, generellt sett, mindre benägna att starta och driva företag. I det stora forskningsprogrammet (GEM) görs årliga mätningar av detta. Det finns stora skillnader i entreprenöriell aktivitet mellan länderna. Det finns också skillna- der, om än inte lika stora, mellan kvinnor och män – detta gäller i stort sett alla länder (Braunerhjelm et al ). Ur ett genus- perspektiv är detta intressant – kön påverkar entreprenöriell aktivitet på ett likartat sätt i alla länder, oavsett politisk inriktning, religion, kultur etcetera. Figur 8.5 Jämförelse av kvinnor och mäns tidiga entreprenörskap utmärker sig inte när vi ser på jämförbara länder. Liksom i alla ekonomiskt utvecklade länder är företagandet ganska lågt, både för kvinnor och för män. Kvinnors företagande ligger, liksom i andra länder, lägre än män. Om vi istället ser på hur fördelningen ser ut mellan nya och existerande företag så ser vi att kvinnor sakta närmar sig samma andelar av företagandet som män har. Det tar dock . En stor del av förklaringen till ökningen av kvinnor- nas andelar av företagandet tycks ha att göra med förskjutningen av branscher, från tillverkning till tjänster. Båda dessa spridda före- ställningar: att kvinnors andel av företagandet närmar sig mäns och att förändringar i närings-och arbetslivet kommer att öka kvinnors företagande behandlas längre fram i kapitlet. Figur 8.6 som drivs av kvinnor respektive män, procent2 Anmärkning: Vissa undersökningar visar att andelen kvinnor som driver företag är högre vilket kan bero på att i de fall kvinnor och män driver företag gemensamt ses mannen ofta som företagsledare. Källa: , Företagens villkor och verklighet 2011. Figur 8.7 Andel nystartade företag av kvinnor, män och gemensamt procent Källa: Tillväxtanalys, Nyföretagandet i . 2 I denna tabell finns inte gemensam ledning med eftersom statistiken för nyföretagande är mer uppdelad än vad statistiken för samtliga företag (som denna figur avser) är. Figur 8.8 Förändring av nystartade företag i relativa tal, uppdelat på företag startade av kvinnor, av män, och gemensamt Anmärkning: Index är uträknat med 1994 som basår. Index för Kvinnor är 8 564 företag. Index för Män är 22 556 företag och index för gemensam ledning är 2 727 företag. I undersökningar ingick inte jord-, skogsbruk och fiske eller fastighetstjänster. Källa: Tillväxtanalys, Statistik över nystartade företag, 1994-2010. 8.6Inriktning och omfattning på kvinnors och mäns företagande Kvinnor inträder alltså alltmer på företagandets arena. Men vad är det kvinnor driver för slags företag? Hur stora är de? Finns det skillnader mot mäns företag? SCB och följer löpande kvinnors företag och av deras data ser vi att det finns skillnader i vad män och kvinnor driver för företag. Den könssegregering som finns på arbetsmarknaden återspeglas i företagandets inriktning. Men andelarna är inte helt överensstämmande. Figur 8.9 Egna företagare 20–efter näringsgren, uppdelat på kön Källa: SCB Arbetskraftsundersökningen (). De allra flesta företag är små – kvinnors såväl som mäns – men kvinnornas är mindre än männens. Det kan framförallt förklaras av den typ av verksamhet som kvinnor bedriver. Inom vissa sektorer finns det en småföretagslogik. Det gäller exempelvis hårvård – en stor kvinnoföretagarsektor. Det är också en bransch som domine- ras av företag som är verksamma på avgränsade lokala marknader. En annan orsak till att kvinnors företag är mindre är att kvinnor oftare är så kallade kombinatörer (et al ), det vill säga att de driver företag på deltid – även detta är en klar parallell till arbetsmarknaden i övrigt eftersom kvinnors deltidsarbete är ett så specifik svenskt fenomen. SOU 2014:30 Kapitel 8 Kvinnors andel av företag i olika storleksklasser Genomsnittlig omsättning – mäns företag Genomsnittlig omsättning – kvinnors företag Källa: och (2010) Många miljarder blir det – fakta och nyckeltal om kvinnors företag. Info 0124 Rev A. Sammanfattningsvis är mer än var fjärde verksam företagare kvinna och bland de nya företagarna är en tredjedel kvinnor. Värdet av kvinnors företagande är naturligtvis stort och i linje med kvinnors andel av företagandet. Några sifferuppgifter kan belysa detta. sysselsattes nästan 420 000 personer av kvinnors företag, (kvinnor). Dessa företag hade en lägre sjukskrivningsgrad än andra företag/organisationer – lägre än i storföretag, lägre än i offentlig sektor. var betald löne- summa från kvinnors företag 91 miljarder, sociala avgifter 30 mil- jarder, bolagsskatt 10 miljarder och moms 70 miljarder (2010). Slutligen kan vi fråga oss om kvinnor och män skiljer sig åt i hur de bedriver företagen. Som framgår av figurerna nedan finns det inga skillnader i kvinnors och mäns tillväxtvilja eller innovativitet3 i företagandet. De skillnader som finns beror mer på bransch och på att kvinnor och män väljer olika branscher. Kvinnor och män i samma branscher beter sig mycket lika. Figur 8.10 Andel innovativa företag uppdelat på kvinnor och män, procent Källa: , Företagens villkor och verklighet 2011. 3 Bedömningen av vad som är en innovation och följaktligen av vad som är ett innovativt beteende är föremål för allmän debatt och även diskuterat inom forskningen. Vi får lämna detta därhän och begränsa oss till att erinra om att begreppen är starkt genderiserade. Se t.ex. , K och Granat , J. (2012). Figur 8.11 Andel företagare som vill låta sitt företag växa uppdelat på kvinnor och män, procent Ja, både omsättning och Ja, men utan att öka antalet Ja, både omsättning och Ja, men utan att öka antalet Källa: , Företagens villkor och verklighet 2011. 8.7Företagandets expansion – särskilt kvinnors företagande Som framgår av de presenterade data som hämtats från officiell statistik är kvinnors och mäns företag både lika och olika. Det finns också spridda föreställningar om att kvinnors företagande kommer att öka sina andelar ännu mer framförallt beroende på att näringslivet går mot en alltmer tjänsteinriktad profil. Eftersom kvinnor traditionellt verkat inom service och tjänster kommer deras andel av företagandet med automatik att öka. Vi menar att det kanske kan bli så – men det är ingalunda säkert. Vår tveksamhet grundas på såväl teoretiska överväganden som empiriska erfarenheter. De förstnämnda sparas till den absolut sista delen av kapitlet och den förstnämnda exemplifieras här. Den offentliga sektorn har varit dominerad av kvin- nor bland de anställda. Särskilt gäller det omsorg om barn och äldre för vilket kommunerna har ansvar. Den nuvarande (2013) allians- regeringen hade vid sitt tillträde som en uttalad ambition att begränsa den offentliga sektorn. Vissa delar skulle kunna utföras av privata utförare och den offentliga sektorns egen produktion kon- kurrensutsättas. I en kommun som en av författarna haft möjlighet att följa tog ansvariga politiker snabbt beslut om att låta delar av de kommunala åtagandena utföras av privata utfö- rare. Det gällde både städningen av de egna lokalerna och hem- tjänsten. Ansvariga politiker hoppades och förväntade sig att många av de anställda skulle fortsätta att arbeta för kommunen men i egen regi, det vill säga etablera företag som hade kommunen som kund. Eftersom kvinnor dominerade kraftigt inom de aktuella verksamheterna förväntade man sig att en stor andel av de nya företagarna skulle vara kvinnor. Sammanfattningsvis kan påstås att förväntningarna inte infriades. Det fanns exempel på dessa öns- keföretagare men de var undantag snarare än regel. De av politi- kerna skapade marknaderna dominerades snabbt av stora nationella eller internationella företag. I den mån som företagen var små grundades och ägdes de oproportionerligt ofta av män (och 2010a; och 2010b; 2011; och 2011). Är våra egna resultat generella? Ja, så tycks det vara. En kompli- kation vid dessa diskussioner är områdets starka politiska laddning. Från tillskyndarna betonas gärna antalet verksamma företag – vid ett mer kritiskt perspektiv påvisas de låga intäkterna för de minsta företagen i dessa nya branscher. En utveckling som resulterar i många små och kvinnodrivna företag kräver ytterligare politiska beslut. Pläderingarna för det, liksom motståndet mot detta, ligger nära de allmänna diskussionerna kring möjligheterna och proble- men med att tillämpa och modifiera lagen om offentlig upphand- ling (). 8.8Stöd till kvinnors företagande Mot slutet av föregående avsnitt antyddes att kvinnors företagande skulle kunna ökas med hjälp av politiska beslut. Det vore, i så fall, inte första gången detta prövades. Politiska beslut för att öka kvin- nors företagande har fattats tidigare. (tidigare ) som har det centrala ansvaret för att effektuera den poli- tik som inrättats för att stimulera små- och medelstora företag har ett program som heter just så Främja kvinnors företagande. Liksom en presentation av kvinnors företagande kräver en pre- sentation också av mäns företagande som relief så kräver en pre- sentation och diskussion av stöden till kvinnors företagande en presentation och diskussion av stöden till mäns företagande för att bli begriplig. Det kan då snabbt konstateras att det inte finns några stöd som explicit riktas till mäns företagande och inga särskilda avsättningar till mäns företagande inom allmänna satsningar. Dessa förhållanden är inte ett uttryck för att män exkluderas utan för att mäns verksamheter med automatik tycks vara det allmänna och typiska. Den svenska stödpolitiken till små och medelstora företag utformades för några decennier sedan. Till en början var den riktad till tillverkande företag i linje med övertygelsen av att industrins utveckling var en förutsättning för den svenska ekonomins utveck- ling. Som en konsekvens innebar det att företag ägda och drivna av kvinnor i liten utsträckning kom i åtnjutande av stödet. Som framgått av genomgången ovan så har kvinnors företagande utvecklats till en företeelse som ses som positiv och stödvärd. Det har också kommit att utvecklas till en lösning på problem inom många politikområden det vill säga som en del inte bara av närings- politiken utan också av arbetsmarknadspolitiken, regionalpolitiken, jordbrukspolitiken och jämställdhetspolitiken. Kvinnor som är före- tagare har blivit ein Mädchen für (och 2011). 8.9Varför är det så? Vi har i kapitlet diskuterat företagande, särskilt kvinnors företa- gande och villkoren för kvinnors företagande i flera avseenden. I detta avslutande avsnitt ska vi beröra varför-frågan, det vill säga varför är det så genom att kommentera några till synes motsägelse- fulla påståenden: att kvinnor har ett lägre företagande än män har att kvinnors och mäns företagande är så lika att kvinnors och mäns företagande är så olika att stöden till kvinnors företagande är så stort att stöden till kvinnors företagande är så lågt. Den första varför-frågan, varför är kvinnors företagande i lägre än mäns har ägnats stor uppmärksamhet bland både forskare och politiker. Ett antal olika förklaringar, hänförliga till både struk- turell och individuell nivå, anförs frekvent. Som exempel (Brush et al ; 2002; 2010) kan nämnas att Kvinnor anses vara mindre riskbenägna och därmed undviker företagande Kvinnor har mindre kapital och svårare att skaffa erforderligt kapital Företagande har en manlig könsstämpel vilket gör att både män själva och deras omgivning ser dem som företagare lättare än kvinnor själva och deras omgivning ser dem som företagare Kvinnors arbetsmarknad försvårar en övergång till företagande inom de kompetensområden som upparbetats i arbetslivet. Som synes ligger skulden till de nämnda orsakerna på olika nivåer och möjligheterna att förändra dem genom aktiva åtgärder varierar. Ett förhållande som oftast glöms bort är att inte skiljer sig från andra länder. Som GEM visar är kvinnors andelar av före- tagandet generellt lägre, oavsett vilken typ av land vi talar om – det är strukturer som är globala. Slutligen kan nämnas att det också kan hävdas att påståendet faktiskt är felaktigt åtminstone om det är företagssamhet i betydelsen entreprenöriellt beteende som avses, inte bara att starta företag. Entreprenöriellt beteende kan ta sig många olika uttrycksformer. Varför-frågan om varför kvinnors och mäns företagande är så lika utgår från förhållandet att kvinnor och män verksamma i samma typ av verksamheter uppvisar betydande likheter. Sektors- logiken tycks alltså starkare än eventuella könsskillnader. Svaren på varför kvinnors och mäns företagande är så olika är hänförliga till att de inte är verksamma i samma sektorer. Sektorslogiken förklarar således både likheter och olikheter. Frågan Varför är stöden till kvinnors företagande så stort? kan besvaras med att kvinnors företagande ses som ett medel att lösa problem inom en rad områden. Kvinnors företagande ses alltså inte bara som en lösning för individen utan också för andra individer, för lokalsamhällen och för regioner, i ett större stödperspek- tiv är dock stöden till kvinnors företagande lågt. Som exempel kan nämnas det faktum att det för avsattes totalt 4 300 miljoner till näringslivspolitik i . Av detta gick 100 miljoner till speci- ella kvinnosatsningar – det betyder att av stödet speci- aldestinerades till de av företagarna som var kvinnor (/sb/d/1470). Det kan förklaras av att det kvin- nor gör inte ses som lika angeläget som det som män gör. Den praktiken kan komma att förstärkas av att den decennielånga beto- ningen av entreprenörskap och företagande som lösningen på många problem håller på att ersättas av innovationer som en lös- ning på många problem. Innovationsbegreppet har en stark manlig könsstämpel och bestämningen av vad som anses vara en innova- tion är starkt förbundet men manligt präglade utbildningar och verksamheter (2012). Sammanfattningsvis så kan konstateras att en beskrivning av arbete och arbetsmarknad bör innehålla företagande antingen, som i detta kapitel, diskuterat som en avskild grupp eller inkluderat i de indelningar som görs exempelvis sektor, näringsgren eller yrke. Båda angreppssätten kan motiveras och ge kunskapsbidrag och ökad förståelse för kvinnors (och mäns) försörjningsstrategier och villkor i arbetslivet. En separering kan vara befogad av det stora politiska och allmänna intresset som dock delvis bygger på felaktiga föreställningar. En sådan är att företagande är något väldigt unikt. Det är det alltså inte – kvinnor har under de tider vi kan överblicka alltid försörjt sig som företagare på de villkor som tid och plats medgivit. Det har som regel, men med spektakulära undantag, varit ett sätt att försörja sig själv, och andra, av nödvändighet. Företagande som arbetsmarknadsstrategi är särskilt tydligt i vissa yrken. Den som utbildar sig till keramiker får räkna med att starta eget för att få arbeta inom yrket. Vilka dessa yrken är varierar med arbetsmarknadens könssegregering. Förändringar i både privat och offentlig sektor påverkar starkt individers villkor på arbets- marknaden. Vi har i texten ovan givit exempel från den offentliga sektorns omvandling under vilket också är ett exempel på att könssegregeringen har flera dimensioner. I stort består könssegregeringen i de aktuella, av kvinnor starkt dominerade yrkesgrupperna, men förändras i de skikt som övergår till företagande. De villkor på vilket företagandet bedrivs visar också variationer beroende på vem som är företagare. Företagande är alltså en försörjningsstrategi för många, män som kvinnor. Företagandets villkor upplevs av många som mycket positiva. Friheten att bestämma själv är ett motiv till företagande som behåller sin topposition decennium efter decennium. Företa- gandet är dock inget sätt att undgå arbetsmarknadens könssegrege- ring. Det ser bland annat vi som kunder till – våra beteenden är som regel könsstereotypa. (2004) The Scientific Reproduction of Gender Inequality: A Discourse Analysis of Research Texts on Women´s Entrepre- neruship. : CBS Press. , H. och , E. (2013) Kvinnors företagande och genus- ordningen. I: , och red. Arbete & Jämställdhet. : , kapitel 8. , , , , , , , E. (red.) (2012) Promoting Innovation. Policies, Practicies and Procedures. , och (2006) The Entrepreneur in the firm in and . Development, 13 (4): 642–659. , , , C. (2007) Entreprenörskap & skolan: vad berättar lärare att de gör när de gör entreprenörskap i skolan? Forum för småföretagsforskning. (2007) Jakten på Entreprenörer – om öppningar och låsningar i Entreprenörskapsdiskursen. , K. och Granat , J. (2012) Innovative policies? – Entrepreneurship and Innovation Policy from a Gender Per- spective. I , S. et al. Poli- cies Practicies and Procedures. Report VR 2012:08. (1979) The . MIT Pro- gram on Neighborhood and Regional Change, 302 pp. Available at SSRN: . (1991) Månglerskor: att sälja från korg och bod i –1846. : Stockholmia Förlag. (1997) Kvinna med eget företag till 1800talets slut. I , I. red. Mot halva makten: elva histo- riska essäer om kvinnors strategier och mäns motstånd: rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Braunerhjelm, P., , C., Adenfelt, M., , P. (2013) Entreprenörskap i – Nationell rapport . Brush, C., , N. Gatewood, E., ,P. (2004) Clearing the hurdles: women high-growth businesss. Bögenhold, D. och Fachinger, U. (1991) The decline and rise of self-employment. Work, , 5(2):223–239. Bögenhold, D. och Fachinger U. (2007) Micro-firms and the mar- gin of entrepreneurship. The restructuring of the labour mar- ket. Entrepreneurship and Innovation 8(4):281–292. (1964) R&D is more efficient in small compa- nies. , 42(3): 75–83. (1962) Kvinnors liv och arbete: svenska och norska studier av ett aktuellt samhällsproblem. : Näringsliv och samhälle. , P., , L., , C. (1994) Dynamiken i svenskt näringsliv. Gawell, M. (2006) Activist Entrepreneurship: Attac'ing Norms and Articulating Disclosive Stories. (Red). (2012) Introduction;entrepreneurship in organi- zational contexts: Handbook on Organisational Entrepreneurship. Cheltenham, UK: . (2011) Från vem och till vem? – ekonomiska strömmar i de gröna näringarna ur ett jämställdhetsperspektiv. (2002) Entreprenörskapsteori och genusteori – är en integration möjlig och/eller önskvärd? I , C . (red). , C. , E. (red) (2002) Företagerskan. Om kvinnor och entreprenörskap. , C. , E. (2010) Organisationsforskningens själv- mord: orsaker och konsekvenser. Nordiske organisasjonsstudier, 12(1): 78–89. , C , E. (2010) The suicide of the social sciences: causes and effects. Innovation – science research, 23(1): 13–23. , C. och , K. (2010) Många miljarder blir det – fakta och nyckeltal om kvinnors företag. Info 0124 Rev A. , C., Wetter, E. (2010) Stereotype spillover: does gender impact perceived venture risk and viability? Frontiers of Entre- preneurship Research, Vol 30:1. Højrup, T. (1989) Det glemte folk: Livsformer og centraldirigering. : SBI forlag. (2012) A Striking Pattern – Con-construction of Innovation, Men and Masculinities in Sweden´s Innovation Policy. I et al. Policies, Practicies and Procedures. Servais, P. (1997) The Internationalisation of : An evolutionary process? , 6(6): 561–583. (2009) Entreprenörskapsutbildning i skola och sam- hälle: Formering av en ny pedagogisk identitet? Du , A. (2013) Kvinnors entreprenörskap under . (1980) Småforetak i et stordriftssamfunn. Publikasjo- ner fra . Bergen: Universitetsforlaget. (1985) Teknisk utveckling, strukturomvandling och kvinnors företagande.