sou · H2B366 · 2014-09-01 00:00:00 — Kontoren och centren ligger i , (), , och (), och (UK) () och ().26 I propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet föreslog regeringen att ett internationellt institut skulle inrättas för att främja ny teknik för en miljöanpassad och varaktig hållbar eko- nomisk utveckling.27 Regeringen ansåg att det var en angelägen uppgift att sprida kännedom om ny miljövänlig och resurssnål teknik. Man menade att detta gällde såväl stora som mindre och medelstora företag och också företag inom och utom gränser. Enligt regeringen var det betydelsefullt att visa att det ofta finns en ny och mer miljövänlig teknik som alternativ till den traditionella tekniken. Regeringen beräknade att behövde avsättas för institutet. beslutade i enlighet med förslaget. SEI startade sin verksamhet 1989. 26www.sei-international.org, datum . 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23. Efter de första fem årens verksamhet sänktes anslaget till SEI till med motvieringen att med hänsyn till att stiftelsen hade etablerat sig som en internationellt erkänd kraft på miljöområdet borde det finnas ett intresse hos andra länder och organisationer att medverka till finansieringen av den framtida verksamheten.28 Enligt stiftelsens stadgar (i dess lydelse efter ändring ) består SEI av de medel som svenska staten skjuter till och de medel som andra bidragsgivare ställer till stiftelsens förfogande. Utöver de medel som svenska staten tillskjuter , bör institutet enligt stadgarna söka få ytterligare tillskott till verksam- heten från andra bidragsgivare. SEI har som huvuduppgift att ta initiativ till, utföra och sprida kunskap från studier och annan forskning inom miljöområdet. I verksamheten ingår också utvärdering och utveckling av teknologi, handlingsprogram och strategier för en miljömässigt hållbar sam- hällsutveckling. Inom sitt arbetsområde ska stiftelsen samarbeta med organi- sationer, myndigheter, institutioner, företag och enskilda över hela världen. Stiftelsen ska enligt stadgarna ledas av en internationellt sam- mansatt styrelse bestående av en ordförande och högst 14 leda- möter, som alla ska utses på grundval av sin personliga kompetens. Regeringen utser styrelsens ordförande och övriga ledamöter för en period av högst . Uppdragen kan förlängas med ytterligare högst . Styrelseledamöter som kommer från den statliga 1993/94:100, bilaga 15. sektorn är Formas generaldirektör och rektorn vid . Styrelsen fattar beslut i frågor som gäller institutets över- gripande målsättning, planering och program samt i frågor av större vikt som rör institutets organisation, ekonomi, administration och informationsverksamhet. Styrelsen har möjlighet att upplösa stiftelsen, under förutsättning att 2/3 av styrelsens ledamöter röstar för ett sådant förslag och att regeringen ger sitt godkännande. Om stiftelsen upplöses ska efter fastställande av tillgångar och skulder, återstående medel dispo- neras på sätt som styrelsen beslutar efter godkännande av regeringen. Stiftelsen koncentrerar sin forskning huvudsakligen inom fyra teman; , Reducing Climate Risk, Transforming Governance och Rethinking Development.29 Fokus ligger på frågor som i vid bemärkelse kopplar till miljö och utveckling, t.ex. energi, jordbruk, vatten, klimat, biodiversitet men även förändringsprocesser (hållbar konsumtion och produktion, policyprocesser) som är nödvändiga för att uppnå ett mer hållbart samhälle. SEI är verksam från hushållsnivå (t.ex. hållbar sanitet) upp till den globala nivån (t.ex. klimatförändringar). SEI:s uppgift enligt årsredovisningen är att stödja beslutsfattare och framkalla förändring mot en hållbar utveckling genom att tillhandahålla kunskap som fungerar som en bro mellan vetenskap och politik inom området miljö och utveckling. Stiftelsen har enligt årsredovisningen uppfyllt målet enligt stadgarna främst på tre sätt: Direkt, genom förstahandskontakter, samarbete och samverkan med svenska och andra statliga myndigheter, institutioner och 29 SEI:s Annual Report 2013. byråer (t.ex. , , Sida och FN) Indirekt i många projektuppdrag där specifika ämnen och frågor behandlats Genom ett intensifierat samarbete inom stiftelsens globala orga- nisation och genom att stärka sin forskningskapacitet och kompetens på områden av betydelse när och var de identifieras.30 Efter att SEI under sina första år (1989–1995) tilldelats ett anslag om kom anslaget att ligga fast på fram . Från och med tog Formas över ansvaret för basanslaget till SEI som det höjdes till . Medlen fick också användas för samfinansierad forskning och för nationell finansiering av EU-projekt. Bidraget till SEI:s basfinansiering höjdes ytterligare 2013, och reserverades ett visst belopp – – till samfinansierad forskning eller för nationell finansiering av EU- projekt. Institutet skulle också inom denna ram bl.a. finansiera aktuella projektarbeten. har anslaget till SEI ökat till . ska användas för sam- finansierad forskning eller för nationell finansiering av EU-projekt. Institutet ska inom denna ram bl.a. finansiera aktuella projek- tarbeten. Fördelningen innebär att anslaget till basverksamheten har minskat med . 30 SEI:s Annual Report 2013, översättning. Källa: Budgetpropositionerna –2011 samt regleringsbreven för Formas –2014. Basstödet bidrar till hela SEI:s verksamhet men resurserna fördelas i huvudsak mellan direkt stöd till organisationens lednings- funktion, det vetenskapliga rådets verksamhet, ett mindre grund- stöd till SEI:s sju center samt stöd till SEI:s representativa funktion vid internationella möten och processer. Av tabellen nedan framgår SEI:s totala omsättning samt antalet anställda vid de olika verksamheterna. Omsättningen avrundad av . Av SEI:s verksamhetsberättelse framgår att SEI har uppdrag från offentliga aktörer motsvarande . Exempel på sådana aktörer är Sida, Formas, Mistra, MSB, , och Naturvårds- verket. anlitar också SEI, både inom ramen för de resurser som SEI får genom anslaget via Formas men också för uppdrag som ersätts särskilt. Sida har gett ett stöd till SEI och dess miljöforskning på 25 miljoner , fram . Sida gör bedömningen att SEI:s verksamhet med såväl forskning som påverkansarbete har en positiv inverkan på livet för fattiga människor eftersom det ofta är de som är mest sårbara för klimatförändringar och utarmningen av miljön.31 31 Pressmeddelande från Sida, . Stiftelsen är enligt stadgarna undantagen från tillsyn enligt lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser.32 Regeringsuppdrag att utvärdera SEI Formas redovisade 2010 ett regeringsuppdrag att utvärdera kvali- teten i SEI:s forskning. Utvärderingen omfattade i första hand forskningens vetenskapliga kvalitet och forskningens relevans, genomslag och nytta för regeringens miljöarbete samt för det svenska och internationella miljöarbetet. Formas fann att forskningen genomgående hade hög veten- skaplig kvalitet. Formas menade dock att SEI måste marknadsföra sin forskning och sig själva bättre. Man ansåg också att institutet behövde utveckla samarbetet med den privata sektorn. Även Statskontoret redovisade 2010 ett regeringsuppdrag avse- ende SEI.34 Statskontorets uppdrag var att utvärdera dels nyttan och värdet som SEI skapade för regeringen, dels organisatoriska aspekter av SEI:s verksamhet. Statskontoret gjorde bedömningen att SEI levererade de underlag och insatser som regeringen efterfrågade, men lyfte ändå fram två kritiska faktorer: SEI:s finansiering var osäker och organisationen var komplex. Stats- kontoret föreslog att SEI skulle se över sin organisation och säkra den interna styrningen och kontrollen. En rad konkreta förslag lämnades. Regeringen beslutade att öka basfinansieringen . Som framgått ovan fick Formas 2012 regeringens uppdrag att betala ut bidrag till SEI. fick man i regleringsbrevet också i uppdrag att redogöra för hur SEI använt sitt bidrag. I årsredovisning framhöll Formas att SEI hade genomfört ett antal investeringar med hjälp av basanslaget. Man hade reformerat och förstärkt ledningsfunktionen samt rekryterat två 32Lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser upphävdes i samband med att stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft, men hänvisningen till den gamla lagen finns kvar i stadgarna. 33Evaluation of Research Conducted by (), Formas, dnr. 2009–1984. 34Stockholm – nytta och värde för regeringen, Statskontoret 2010:3. nya enhetschefer och en policychef. Även personalfunktionen hade förstärkts och en tydligare huvudkontorsfunktion etablerats. Samt- liga åtgärder var enligt Formas redovisning en direkt följd av de utvärderingar som gjordes av verksamheten och som möjliggjorts genom det ökade basanslaget. I Formas årsredovisning beskriver myndigheten att SEI:s basfinansiering bidrar till hela SEI:s verksamhet men resur- serna fördelas i huvudsak mellan direkt stöd till organisationens ledningsfunktion, det vetenskapliga rådets verksamhet, ett mindre grundstöd till SEI:s sju center samt stöd till SEI:s representativa funktion vid internationella möten och processer. Basstödet har också använts inom två större projekt, identifierade i samarbete med , och till att delta i EU- finansierade forskningsobjekt. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att den forskning som utförs vid SEI bidrar med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken samt med viktigt underlag till miljöarbetet. SEI:s betydelse analyseras på snarlikt sätt i budgetpropositionerna för åren 2010–2012. Regeringen kom- menterar särskilt i budgetpropositionen SEI:s bidrag med underlag till stöd för det svenska ordförandeskapet i EU och inför klimatförhandlingarna i . I budget- propositionen redogör regeringen för Statskontorets och Formas utvärderingar och att de visade att forskningen höll hög internationell vetenskaplig kvalitet samt hade hög relevans. (Mistra) bildades av lön- tagarfondsmedel genom beslut om propositionen 1992/93:171 om forskning i frontlinjen.35 När propositionen lades fram innehöll Fond 92–94 och 1992/93:UbU16, rskr. 1992/93:387. Mistras andel kom genom beslutet att motsvara , dvs. Regeringen föreslog att stiftelsens uppgift skulle vara att främja upprättandet av stabila former för långsiktigt samarbete mellan forskargrupper inom och utom universitets- och högskolesystemet. Huvuddelen av forsknings- insatserna skulle utföras inom existerande organisationer, i första hand inom universitet och högskolor. Regeringen menade att det var särskilt angeläget att skapa starka forskarmiljöer av högsta internationella klass med betydelse för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. Regeringen menade att inledningsvis skulle avkastningen på tillgängliga medel huvudsakligen användas för de nya forsk- ningsaktiviteterna, men att kapitalet successivt skulle tas i anspråk. Medlen föreslogs bli utnyttjade under . Insatsen beskrevs som tidsbegränsad, men i gengäld som desto kraftigare. Regeringen menade att det var en förstärkning av forskningen som var att föredra, framför mindre insatser över . Avsikten var att generera livskraftiga arvtagare till de forskningsmiljöer och strukturer som skapades. Forskningen skulle alltså kunna fortsätta efter att Mistas stöd upphört. Mistra startade sin verksamhet 1994. Enligt Mistras stadgar har stiftelsen till ändamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Stiftelsen ska främja utvecklingen av starka forskningsmiljöer av högsta inter- nationella klass med betydelse för framtida konkur- renskraft. Forskningen ska ha betydelse för lösandet av viktiga miljöproblem och för en miljöanpassad samhällsutveckling. Möjlig- heterna att uppnå industriella tillämpningar ska enligt stadgarna tas till vara. Enligt stadgarna ska stiftelsens angelägenheter skötas av en styrelse med tio ledamöter. Två ledamöter utses av regeringen, varav en med relevant ekonomisk kompetens för styrelsearbetet. Styrelsens övriga ledamöter utses efter förslag av myndighetscheferna vid forskningsråden och (två ledamöter), universitet och högskolor (två ledamöter), akademierna (tre ledamöter), samt av styrelsen (en ledamot). Styrelsen utser ordförande och vice ordförande inom sig. I den nuvarande styrelsen ingår personer från universitet och högskolor samt näringslivet. Enligt stadgarna ska stiftelsens verksamhet byggas upp successivt efter stiftelsens egna, självständiga bedömningar. Forsknings- insatserna kan avse såväl ren grundforskning som tillämpad forskning men även områden däremellan. Utmärkande för stiftelsen ska vara den särskilda karaktär på verksamheten som beskrivs på följande sätt i stadgarna: Koncentration av insatser så att forskningscentra eller forsk- ningsområden med internationell slagkraft kan etableras Projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner Etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationellt, bl.a. genom etablerandet av ett inter- nationellt forskarutbytesprogram Befordrande av forskarutbildning och forskarrekrytering Forskningscentra eller forskningsområden i nära anslutning till universitet och högskolor Samverkan mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringslivet å den andra när forskning inom områden som är särskilt intressanta för näringslivet kommer i fråga Forskarrörlighet internationellt och mellan universitet, hög- skolor, institut och företag stödjer Mistra ett femtontal forskningsprogram och två centrumbildningar. Programmen löper vanligtvis , med två fyraåriga faser med en utvärdering efter den första. Mistras process för att ta fram nya forskningssatsningar består av tre steg. Det första steget innehåller en kartläggning tillsammans med forskare, företag, myndigheter och organisationer, där Mistra får idéer och förslag till nya forskningssatsningar. I analysfasen – det andra steget – vidareutvecklas förslagen, vanligtvis genom att en internationell beredningsgrupp gör en analys av forsknings- området och en eventuell satsnings miljöstrategiska betydelse. Därefter fattar Mistra beslut om en eventuell utlysning, det tredje steget. Inkomna ansökningar utvärderas av en internationell panel. fattar beslut om vilken ansökan som beviljas medel.36 Enligt Mistras stadgar får verksamheten medföra att stiftelens förmögenhet förbrukas. Då stiftelserna av löntagar- fondsmedel bildades var antagandet att stiftelserna skulle vara förbrukade . Mistra har en utbetalningstakt på ca och kanslikostnader på . Mistra har beräknat att stiftelsen med denna utbetalningstakt kommer att behöva börja förbereda för avveckling runt 2025 med en förväntad livslängd till 2029.37 Om utbetalningarna skulle minska till (men med samma kanslikostnader) blir den förväntade livslängden till . För det fallet att Mistra skulle vilja ha evigt liv ligger gränsen för utbetalningar . Enligt stiftelsens bedömning skulle konsekvenserna av en så låg nivå på utbetal- ningarna bli att nuvarande program måste fasas ut och att inte några nya program skulle kunna startas . För att inte inflytandet från Mistra skulle behöva minska i en sådan situation skulle en diskussion om ökade samarbeten med andra finansiärer behövas. 36Mistras webbplats, . 37Mistras verksamhetsstrategi 2014–2016. Av tabellen nedan framgår storleken på Mistras forskningsstöd och stiftelsens kapitalsituation. Källa: Mistras årsrapport . Enligt stadgarna är stiftelsen undantagen från tillsyn enligt lagen (1929) om tillsyn över stiftelser.38 Enligt Mistras stadgar har Kungl. Skogs- och Lantbruks- akademin rätt att granska stiftelsens verksamhet. –2004 genomförde akademierna 18 granskningar, varav hälften var av Mistra. Den senaste granskningen är . Av ett avtal mellan akademierna och löntagarfondsstiftelserna framgår det att en ny granskning av Mistra kommer att påbörjas . Mistra har låtit utvärdera de forskningsprogram man genom- förde och avslutade –2011.39 Syftet var bl.a. att klargöra om forskningsprogrammen har genererat de effekter som för- väntades när beslut tilldelning av medel fattades. Utvärderarna fann att det främsta resultatet av programmen är kunskapsupp- byggnaden inom olika forskningsfält och att de har haft betydelse för miljöfrågorna och arbetet med hållbar utveckling. 38Lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser upphävdes i samband med att stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft, men hänvisningen till den gamla lagen finns kvar i stadgarna. 39Mistra, From Source of Knowledge to Solving Environmenat ? vid () har en nära koppling till Inter- nationella vid Lunds uni- versitet (IIIEE). Institutet ingår inte i granskningen, men behandlas ändå i viss utsträckning i avsnittet. Stiftelsen bildades av medel från de tidigare löntagar- fonderna genom beslut våren 1994.40 De kvarvarande medlen från Fond 92–94 uppgick till . Från de kvarvarande medlen avsattes till en särskild stiftelse till stöd för projektet i . Regeringen underströk vikten av internationalisering av svensk forskning och högre utbildning, och menade att långsiktigt samarbete mellan svenska forskningsmiljöer och utländska insti- tutioner var en väsentlig del i en sådan utveckling. Regeringen menade vidare att den forskning och utbildning på miljöområdet – med inriktning på sambandet miljö och ekonomi – låg väl i linje med den förstärkning av svensk miljöstrategisk forskning som inrättandet av forsk- ning (Mistra) året innan hade inneburit. Regeringen ansåg att ett internationellt miljöuniversitet enklast kunde åstadkommas genom att nödvändiga medel lades i en särskild stiftelse med ändamål att bidra till upprättandet av ett miljöuniversitet i och att därefter fortsätta att stödja verksamheten. 1993/94:177 Utbildning och forskning, bet. 1993/94:UbU13. Enligt stiftelsens stadgar från är stiftelsens ändamål att stödja internationellt inriktad forskning och utbildning vid vid ().41 Stiftelsen ska, vid uppfyllandet av ändamålet, bidra till finan- sieringen av forskning och utbildning vid IIIEE, se till att verk- samheten är internationellt inriktad och av högsta kvalitet och främjar en hållbar utveckling. Stiftelsen ska eftersträva samfinan- siering med internationella intressen och svenskt näringsliv. Stiftelsens förmögenhet är enligt stadgarna de medel som genom regeringens beslut överfördes till stiftelsen samt de medel som kan komma att överlämnas som ytterligare stiftelsekapital. Enligt stadgarna ska styrelsen bestå av sex ledamöter. Styrelsen utses av regeringen (1 ledamot), myndighetscheferna vid forsk- ningsråden (1 ledamot), universitet och högskolor (1 ledamot), akademierna (2 ledamöter), samt av den sittande styrelsen (1 ledamot). Styrelsen utser ordförande och vice ordförande inom sig. Den ledamot som regeringen utser ska ha relevant ekonomisk kompetens för styrelsearbetet. Den nuvarande ordföranden i styrelsen är också avdelningschef på och utsedd av regeringen. Enligt stiftelsestyrelsens arbetsordning svarar styrelsen för stiftelsens organisation och förvaltning av dess angelägenheter. Styrelen följer t.ex. upp bokföringen och medelsförvaltningen samt bedömer stiftelsens ekonomiska situation. Styrelsen ska i första 41 Stiftelsens stadgar är ändrade , och . hand ägna sig åt övergripande eller långsiktiga frågor samt frågor av särskild betydelse.42 Styrelsen reviderar t.ex. placerings- policyn men kan också fatta beslut om speciella ekonomiska satsningar på teknikinvesteringar i stiftelsens fastighet.43 Av stiftelsens årsredovisning 2012 framgår att ansvars- fördelningen mellan stiftelsen och styrelsen för institutet har tolkats så att det är institutets uppgift att arbeta fram verk- samhetsplaner och budgetar samt att genomföra verksamheten. Stiftelsen kontrollerar att verksamheten uppfyller de överens- komna kraven beträffande omfattning, inriktning och kvalitet. Detta görs dels i förhand då stiftelsen på underlag från institutet beslutar om budget, dels i efterhand då institutet rekvierar medel från stiftelsen. Ansvarsfördelningen kräver ett nära samarbete mellan stiftelsen och institutet. Enligt stadgarna för SIIIEE får stiftelsens verksamhet medföra att förmögenheten förbrukas. Stiftelsen beslutade om följande långsiktiga utbetalningsstrategi: Målet bör vara att stödja institutet med ett begränsat grund- belopp under en överskådlig framtid. En långsiktig utbetalningsplan läggs fast efter samråd med institutet. Stiftelsens förmögenhet förvaltas med en fördelning mellan aktie- och ränteplaceringar i enlighet med stiftelsens placerings- policy. Förmögenhetens livslängd blir beroende av stödets storlek och placeringarnas tillväxt. Förutom kapitalet består stiftelsens tillgångar av den fastighet stiftelsen äger . Då fastigheten värderades 2013 hade den ett bokfört värde på . Hyran för fastigheten har 42Arbetsordning, Stiftelsen , fastställd av styrelsen . 43Protokoll från styrelsesammanträden och . 44Stiftelsen årsredovisning 2013. stigit framför allt på grund av att den upprustats. Kammarkollegiet har hand om den löpande finansiella förvaltningen medan institutet förvaltar fastigheten.45 Stiftelsens stöd till institutet ligger relativ stabilt rund –2013. har SIIIEE beslutat att ska betalas till institutet i verksamhetsstöd. Stiftelsens avsättningar och tillgångar framgår ur tabellen nedan. Källa: Stiftelsen årsredovisningar 2009–2013 samt uppgifter från SIIIEE. Förordningen (1994:1173) om vid reglerar institutets verksamhet. Institutets uppgift är enligt förordningen att bedriva forskning och utbildning inom miljöområdet, särskilt inom området industriell miljöekonomi. Verksamheten ska bedrivas i samarbete med utländska institut och ha en internationell inriktning. Institutet leds av en styrelse och under styrelsen leds verksamheten av en chef. består av högst sju ledamöter. Institutets chef är en av ledamöterna. Regeringen utser två ledamöter medan övriga utses av . Regeringen utser dessutom en av ledamöterna till ordförande i styrelsen. ska fastställa allmänna riktlinjer för institutets verksamhet och budgeten för verksamheten samt 45 Stiftelsen årsredovisning 2013 ansvara för institutets ekonomi. Chefen anställs av styrelsen för institutet. Enligt förordningen för IIIEE ska institutet lämna sin års- redovisning som institutets verksamhet också ingår i Lunds universitets årsredovisning under avsnittet Särskilda frågor. Av årsredovisning framgår att sedan utbildningsverksamheten startade har institutet utbildat studenter från 85 länder inom de två masterprogrammen som drivs inom institutet. Sammanlagt har 697 masterstudenter utexa- mineras. Institutets intäkter består av bidrag från , avgifter och uppdrag samt andra bidrag, bl.a. från vid . Av tabellen nedan framgår intäkternas och kostna- dernas storlek för institutet –2013. Källa: Sammanställning från , Enligt stadgarna är stiftelsen undantagen tillsyn enligt lagen (1992:116) om tillsyn över stiftelser.46 Enligt stadgarna för de stiftelser som bildades med medel från de tidigare löntagarfonderna har vissa akademier rätt att utföra en utvärderande granskning av vissa stiftelsers verksamhet, bl.a. SIIIEE och Mistra. En sådan granskning av SIIIEE utfördes av en granskningsgrupp inom Kungl. –2013.47 I granskningen av SIIIEE 46Lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser upphävdes i samband med att stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft, men hänvisningen till den gamla lagen finns kvar i stadgarna. 47Granskningsrapport, vid , Kungl. valde gruppen att studera såväl stiftelsen som verksamheten vid institutet eftersom man menade att stiftelsen och institutet i praktiken är integrerade. Gruppen fann att stiftelsens medel – i enlighet med ändamålet – uteslutande hade destinerats till institutet. Gruppen kritiserade dock ha gjort en bred tolkning av sin uppgift. Man menade att institutets verksamhet som helhet inte stämmer överens med stiftelsens ändamål så som det framgår i stiftelsens stadgar och institutets förordning. Gruppen menade att stiftelsen, genom att lämna över tolkningsföreträdet till institutet och acceptera institutets tolkning, inte har följt upp att verksamheten ryms inom ramen för ändamålet.