sou · H2B363 · 2014-09-05 00:00:00 — För försök till narkotikabrott eller grovt narkotikabrott liksom för förberedelse eller stämpling till narkotikabrott, som inte är att anse som ringa, eller till grovt narkotikabrott döms det, om gärningen avser annan befattning än som avses i 1 § första stycket 6, till ansvar enligt 23 kap. . För försök till olovlig befattning med narkotikaprekursorer döms det, om gärningen avser annan befattning än som avses i 3 b § första stycket 2, till ansvar enligt 23 kap. . Paragrafen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brotts- former av narkotikabrott, har ändrats på så vis att förberedelse till ringa narkotikabrott har avkriminaliserats. Förslaget bygger på tanken att förberedelseansvar inte bör träffa brottstyper som i praktiken endast omfattar gärningar på bötesnivå och det ligger i linje med den ventil som införs i 23 kap. 2 § och som medför att gärningar av sådan svårhetsgrad undantas från straff- ansvar. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.10. Se även avsnitt 4.5.9 angående ventilen. 10.3Förslaget till lag om ändringar i skattebrottslagen (1971:69) För förberedelse eller stämpling till grovt skattebrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Paragrafen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brotts- former av skattebrott, har ändrats på så vis att det anges att även stämpling till grovt skattebrott är straffbar. har enbart förberedelse till grovt skattebrott varit straffbart. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.7.8. Övriga ändringar är enbart redaktionella. 10.4Förslaget till lag om ändringar i vapenlagen (1996:67) För försök, förberedelse eller stämpling till grovt vapenbrott eller synnerligen grovt vapenbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Av bestämmelsen, som är ny, framgår att försök, förberedelse och stämpling till grovt vapenbrott och synnerligen grovt vapenbrott är straffbart. har inga förstadier till vapenbrott varit straff- bara. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.8. 10.5Förslaget till lag om ändringar i lagen (2000:1225) om straff för smuggling För försök till smuggling, narkotikasmuggling eller tullbrott samt för försök, förberedelse eller stämpling till grov smuggling, grov narkotikasmuggling, grovt tullbrott eller grov olovlig befattning med smuggelgods döms det till ansvar enligt 23 kap. . Detsamma gäller för förberedelse eller stämpling till sådan narkotikasmuggling som inte är att anse som ringa. Paragrafen, som reglerar straffansvar för osjälvständiga brotts- former av bl.a. narkotikasmuggling har ändrats på så vis att för- beredelse till ringa narkotikasmuggling har avkriminaliserats. För- slaget bygger på tanken att förberedelseansvar inte bör träffa brottstyper som i praktiken endast omfattar gärningar på bötesnivå och det ligger i linje med den ventil som införs i 23 kap. 2 § brotts- balken och som medför att gärningar av sådan svårhetsgrad undan- tas från straffansvar. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.10. Se även avsnitt 4.5.9. angående ventilen. 10.6Förslaget till lag om ändringar i utlänningslagen (2005:716) Bestämmelser om straff m.m. Den som uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in i eller passera genom , en annan EU-stat eller , , eller döms för människosmuggling till fängelse i högst . Om brott som avses i första stycket är grovt döms för grov människosmuggling till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.utförts mot ersättning, 2.utgjort ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal personer, eller 3.utförts under former som innebär livsfara för utlänningen eller annars utförts under hänsynslösa former. Om brott som avses i första stycket är ringa döms för ringa människosmuggling till böter eller fängelse . För försök till ringa människosmuggling, människosmuggling eller grov människosmuggling döms det till ansvar enligt 23 kap. . Detsamma gäller för förberedelse till människosmuggling eller grov människosmuggling. Paragrafen, som reglerar straffansvar för människosmuggling och straffansvaret för osjälvständiga brottsformer av människosmugg- ling, har ändrats i två avseenden. För det första har en egen brottsbeteckning för ringa människo- smuggling lagts till i bestämmelsens tredje stycke. Ändringen har behandlats i avsnitt 7.4.7. För det andra har förberedelse till ringa människosmuggling i fjärde stycket avkriminaliserats. Förslaget bygger på tanken att för- beredelseansvar inte bör träffa brottstyper som i praktiken endast omfattar gärningar på bötesnivå och det ligger i linje med den ventil som införs i 23 kap. 2 § och som medför att gärningar av sådan svårhetsgrad undantas från straffansvar. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.10. Se även avsnitt 4.5.9. angående ventilen. Övriga ändringar är enbart redaktionella. , och , , Skattetillägg och skatte- brott, juridik AB, , 2006. , , Från tanke till gärning Del I Legitimitetsfrågor rörande förfältsdelikt, Iustus förlag , , 2005. , , , och , , Kriminalrättens grunder, Iustus förlag , 2:a uppl., , 2013. , , , , , , , , , , , Per , , , , , , , . En kommentar, Zeteo, . , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, juridik AB, 4:e uppl., , 2012. Hemström, , Organisationernas rättsliga ställning: om ekonomiska och ideella föreningar, 8:e uppl., , 2011. , och , , Skatt och Skattebrott, juridik AB, , 2012. Jareborg, , Straffrättens ansvarslära, Iustus förlag , , 1994. Jareborg, , Allmän Kriminalrätt, Iustus förlag , , 2001. Jareborg, och , , Brotten mot person och för- mögenhetsbrotten, Iustus förlag , , 2010. Jareborg, och , , Straffrättens påföljdslära, juridik AB, 3:e uppl. , Per , i gråsonen – Et perspektiv på organisert kriminalitet, PDC/, 1996. , , , och , , Organiserad brottslighet i , , , 2009. , , Organisert kriminalitet, /S, , 2008. Lernestedt, , Kriminalisering – Problem och principer, Iustus förlag , , 2003. , , Åtalspreskription, P.A. söners förlag, , 1956. Ulväng, , Brottslighetskonkurrens: om relationer mellan regler och fall, Iustus förlag , , 2013. Ulväng, , , , , och , , Brotten mot allmänheten och staten, Iustus förlag , , 2012. Zila, , Gradindelning av brott och legalitetsprincipen i straff- rätten, ingår i , skriftserie nr 50, Juristförlaget, , 1996. , och , , SvJT 1999 s. 172, Straffvärde. Borgeke, , SvJT 2013 s. 1, Påföljdsbestämning i narkotikamål. , , SvJT 2012 s. 765, Straffansvar för bokföringsbrott och skattebrott i bolag: en kommentar till hovrättspraxis om faktiskt företrädarskap. Flyghed, , SvJT 2007 s. 59, Kriminalitetskontroll – baserad på tro eller vetande? , , , och , , Hovrätten gick emot tingsrätten – hur ska domstolar döma vid organiserad brottslighet?, publicerad . , Per , SvJT 2007 s. 101, Brottsligheten och dess bekäm- pande – en reflektion om verkliga hot och hotbilder. Rådets rambeslut /212/RIF av om för- verkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott. Rådets rambeslut /841/RIF av om kampen mot organiserad brottslighet. Proposition 1948 nr 80 Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till ny lag om ändring i strafflagen, m.m. Proposition 1962 nr 10 Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till brottsbalk. Proposition 1968 nr 7 Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till narkotikastrafflag, m.m. Proposition 1972:67 Kungl. Maj:ts proposition med förslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket, m.m. Proposition 1975/76:42 med förslag till lag om ändring i m.m. Proposition 1975/76:209 Regeringens proposition om ändring i regeringsformen. Proposition 1980/81:76 om interneringspåföljdens avskaffande och straffet för grovt narkotikabrott m.m. Proposition 1981/82:141 Regeringens proposition om ändring i lagstiftningen om kriminalvård i anstalt m.m. Proposition 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitiken. Proposition 1985/86:30 Regeringens proposition om ändring i m.m. (om brott mot borgenärer). Proposition 1987/88:14 om ändring i (grov misshandel och grov stöld). Proposition 1992/93:141 om ändring i m.m. Proposition 1993/94:52 Skärpta åtgärder mot människosmuggling. Proposition 1994/95:23 Ett effektivare brottmålsförfarande. Proposition 1995/96:170 Översyn av skattebrottslagen. Proposition 1998/99:3 Åtgärder mot dopning. Proposition 1999/2000:124 En ny smugglingslag m.m. Proposition 2000/01:85 Förberedelse till brott m.m. Proposition 2001/02:59 Hets mot folkgrupp, m.m. Proposition 2001/02:124 Straffansvaret för människohandel. Proposition 2002/03:146 tillträde till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Proposition 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning. Proposition 2004/05:69 Bokföringsbrott och andra brott mot borge- närer. Proposition 2007/08:68 Förverkande av utbyte av brottslig verk- samhet. Proposition 2007/08:144 antagande av rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet. Proposition 2008/09:149 Vuxnas kontakter med barn i sexuella syften. Proposition 2009/10:78 Straffrättsliga åtgärder till förebyggande av terrorism. Proposition 2009/10:147 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott m.m. Proposition 2010/11:76 Genomförande av rådets rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet. Proposition 2011/12:109 Vissa åtgärder mot illegala vapen. Proposition 2013/14:92 Skärpt straff för dataintrång. Proposition 2013/14:121 En effektivare kriminalisering av penning- tvätt. Proposition 2013/14:146 Straffansvar för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Proposition 2013/14:226 Skärpningar i vapenlagstiftningen. 1994/95:JuU2 Ett effektivare brottmålsförfarande. 1994/95:40 Ett effektivare brottmålsförfarande. 1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . SOU 1923:9 Förslag till strafflag, allmänna delen, samt förslag till lag angående villkorlig frigivning. SOU 1940:19 Med förslag till ändrad lagstiftning om straff för försök till brott. SOU 1940:20 Med förslag till lagstiftning om förmögenhetsbrott. SOU 1944:69 Med förslag till lagstiftning om brott mot staten och all- mänheten. SOU 1953:14 Förslag till brottsbalk. SOU 1983:50 Översyn av lagstiftningen om förmögenhetsbrott utom gäldenärsbrott. SOU 1986:14 Påföljd för brott. Om straffskalor, påföljdsval, straff- mätning och villkorlig frigivning m.m. SOU 1992:61 Ett reformerat åklagarväsende. SOU 1995:60 Kvinnofrid. SOU 1996:185 Straffansvarets gränser. SOU 2000:88 Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. - straffansvarets räckvidd. SOU 2008:85 Straff i proportion till brottets allvar. SOU 2010:15 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. SOU 2011:16 Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? SOU 2013:38 Vad bör straffas? SOU 2013:85 Stärkt straffrättsligt skydd för egendom. SOU 2014:7 Skärpta straff för vapenbrott. SOU 2014:18 Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. SOU 2014:43 Synnerligen grova narkotikabrott. Promemorior i departementsserien (Ds) Ds 2007:13 Vuxnas kontakt med barn i sexuella syften Ds 2008:6 antagande av rambeslut om kampen mot organi- serad brottslighet. Ds 2010:25 Genomförande av rådets rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet. Ds 2013:28 Straffansvar för eftersupning. Dir. 2011:31 Användningen av straffrätt Dir. 2012:133 Tilläggsdirektiv till (Ju 2011:05). Dir. 2013:62 En översyn av narkotikabrotten och narkotikasmugglings- brotten. Rättsfall från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Heaney och McGuiness mot , ansökan nr 34720/97, dom av . mot , ansökan nr 36887/97, dom av . Weh mot , ansökan nr 38544/97, dom av . mot , ansökan nr 63207/00, dom av . OHalloran och mot , ansökan nr 15802/02 och 25624/02, dom av . mot , ansökan nr 19187/91, dom av . I.J.L., G.M.R. mot , ansökan nr 29522/95, 30056/96 och 30574/96, dom av . Kansal mot , ansökan nr 21413/02, dom av . Staines mot , ansökan nr 41552/98, slutligt beslut av . Rättsfall från (Nytt juridiskt arkiv, avd. I och opublicerade mål) NJA 1972 s. 323. NJA 1976 s. 60. NJA 1980 s. 334. NJA 1982 s. 143. NJA 1983 s. 325. NJA 1989 s. 810. NJA 1992 s. 26. NJA 1992 s. 524. NJA 1995 s. 405. NJA 1999 s. 25. NJA 1999 s. 380. NJA 2004 s. 354. NJA 2007 s. 369. NJA 2007 s. 973. NJA 2008 s. 900. NJA 2008 s. 1010. NJA 2011 s. 89. NJA 2011 s. 357. NJA 2011 s. 466. NJA 2011 s. 627. NJA 2011 s. 675 I och II. NJA 2011 s. 799. NJA 2012 s. 70. NJA 2012 s. 115. NJA 2012 s. 144. NJA 2012 s. 510. NJA 2012 s. 528. NJA 2012 s. 535. NJA 2012 s. 614. NJA 2012 s. 826. NJA 2013 s. 654. Rättsfall från Hovrätterna (publicerade och opublicerade domar) , dom , mål nr B 90-13. , dom , mål nr B 8537-05. , dom , mål nr B 7713-11. , dom , mål nr B 1268-13. , dom , mål B 2376-12. Brottsförebyggande rådets rapport 2002:1, Ekobrott – Utvecklingen av några centrala brottstyper. Brottsförebyggande rådets rapport 2002:7, Organiserad brottslighet - lösa maskor eller fasta nätverk. Brottsförebyggande rådets rapport 2004:3, Brottsutvecklingen i –2003. Brottsförebyggande rådets rapport 2005:11, Narkotikabrottslig- hetens organisationsmönster. Brottsförebyggande rådets rapport 2005:18, Otillåten påverkan riktad mot myndighetspersoner – Från trakasserier, hot och våld till amorös infiltration. Brottsförebyggande rådets rapport 2006:6 Personalens erfarenheter av den fortsatta narkotikasatsningen i kriminalvården. Brottsförebyggande rådets rapport 2007:4, Vart tog alla pengar vägen? En studie av narkotikabrottslighetens ekonomihantering. Brottsförebyggande rådets rapport 2007:27, Organiserat svartarbete i byggbranschen. Brottsförebyggande rådets rapport 2008:8, Otillåten påverkan mot brottsoffer och vittnen – om ungdomsbrott, relationsvåld och organiserad brottslighet. Brottsförebyggande rådets rapport 2008:10, Tillgångsinriktad brottsbekämpning – Myndigheternas arbete med att spåra och åter- föra utbyte av brott. Lokala åtgärder mot organi- serad brottslighet, 2009. Brottsförebyggande rådets rapport 2009:7, Polisens möte med organiserad brottslighet – En undersökning om otillåten påverkan. Brottsförebyggande rådets rapport 2009:13, Otillåten påverkan mot åklagare och domare. Brottsförebyggande rådets rapport 2009:15, Våldsam politisk extremism – Antidemokratiska grupperingar på yttersta höger- och vänsterkanten. Brottsförebyggande rådets rapport 2011:4, Penningtvätt – Rappor- tering och hantering av misstänkta transaktioner. Brottsförebyggande rådets rapport 2011:20, Bekämpning av organi- serad brottslighet. Brottsförebyggande rådets rapport 2012:6, Utpressning i – Tvistelösning, bestraffning och affärsidé. Brottsförebyggande rådets rapport 2012:12, Otillåten påverkan mot företag. Brottsförebyggande rådets rapport 2012:13, Brottsutvecklingen i –2011. Brottsförebyggande rådets promemoria Brottslighet och trygghet i , och – En kartläggning, 2012. Brottsförebyggande rådets rapport 2014:6, Skärpta straff för all- varliga våldsbrott – Utvärdering av straffmätningsreform. , Omvärlds- och hotbildsanalys 2007. , lägesbild 2013, extern version, . , Penningtvätt – En nationell riskbedömning, dnr. , , och , , Kriminella gängbildningar – Undersökning om gängbildningar vid landets anstalter 2001. , lägesbild av grov organiserad brottslig- het 2012. Nationella underrättelsecentret (NUC) rapport 2011:3, Lägesbild av den grova organiserade brottsligheten. 2008:1, Skattefelskarta för – Hur togs den fram och hur kan den användas? (SiS), , Ungdomar som skrivits in på särskilda ungdomshem 2001. (SiS), Institutionsvård i fokus nr 13, 2012. , Lägesbild organiserad brottslighet 2011. påföljdspraxis vid vissa våldsbrott, 2007. Skärpta straffrättsliga åtgärder mot organiserad brottslighet En särskild utredare ska analysera om det straffrättsliga regelverket på vissa särskilt angivna områden kan skärpas för att på ett mer effektivt sätt motverka organiserad brottslighet. Utredaren ska bl.a. överväga om kriminaliseringen av brott på försöks-, förberedelse- och stämp- lingsstadiet bör utvidgas, straffskalan för förberedelse och stämpling bör förändras, straffansvaret för underlåtenhet att avslöja respektive hindra brott bör skärpas för personer som har anknytning till den brottsliga verksamhet där brottet har begåtts och det, för några brott som är vanligt förekommande inom organi- serad brottslighet, finns skäl att införa omständigheter som sär- skilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt eller se över eller komplettera befintliga omständigheter. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning Organiserad brottslighet – problem och tendenser Det finns i inte någon vedertagen definition av organiserad brottslighet. I stället används olika typer av beskrivningar, se t.ex. Polisens lägesbild av grov organiserad brottslighet 2012 och kart- läggningen Brottslighet och trygghet i , och (2012). Den organiserade brottsligheten kan t.ex. beskrivas utifrån de kriminella strukturer som förekommer. Det är inte länge sedan begreppet organiserad brottslighet väckte associationer främst till kriminella mc-gäng (jfr dir. 1998:66). ingår i bilden även t.ex. fängelsegäng, grupperingar som baseras på släktskap eller etnicitet samt grupperingar med anknytning till ett visst område. Utöver olika slags varaktiga gängbildningar och nätverk före- kommer tillfälliga grupperingar som bildas för att genomföra ett visst brott, t.ex. ett värdetransportrån, och som därefter upplöses. Den organiserade brottsligheten beskrivs ofta i olika nivåer som kan, men inte behöver, samverka inom ramen för ett brottsupplägg. I toppen finns inte sällan nyckelpersoner med den ena foten i grov kriminalitet och den andra i legal verksamhet. Den mellersta nivån kan innehålla kriminella experter som utgör ett stöd för den översta nivån. Underst finns utåtagerande, våldsam- ma och ofta drogberoende personer som står för bl.a. skjutningar, hot mot vittnen och utpressning. Brottsligheten är i princip inriktad på vinst och kan bestå i t.ex. handel med förbjudna eller obeskattade varor, människohandel eller människosmuggling. Det har också blivit vanligare med s.k. parasitär brottslighet, t.ex. bedrägerier och utpressning, där för- övaren kommer över pengarna direkt från brottsoffret. Ett särskilt oroande inslag i den organiserade brottsligheten är brott som begås för att underlätta eller dölja den brottsliga kärnverksamheten. Det rör sig här bl.a. om systemhotande brott som vissa typer av olaga hot och övergrepp i rättssak. Hot och våld förekommer också i syfte att bygga upp ett skrämselkapital som sedan kan utnyttjas vid andra brott eller som ett underförstått hot i samband med t.ex. en i övrigt legal inkassoverksamhet. Det finns flera orostecken i fråga om den organiserade brottslig- hetens utveckling. Ett sådant är att allt fler kriminella ägnar sig åt brottslighet med kopplingar till företag. Det handlar inte bara om brottslighet som drabbar företagare, utan även om att legal och illegal verksamhet blandas i företag som drivs av kriminella. Andra oroande tecken är de skjutningar som har förekommit inom krimi- nella kretsar samt att beväpningen inom kriminella grupperingar enligt polisens bedömning har ökat . Åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet Regeringen tog 2007 initiativ till en bred nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. Mobiliseringen, som involverar tio myndigheter inom och utom rättsväsendet, har inne- burit ett mera omfattande och uthålligt arbete . De nya arbetsformer som utvecklats har bidragit till snabbare kommunika- tionsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndighet- erna. Avsikten är att samverkan ska fortsätta och förstärkas så att den nationella ansatsen mot den grova organiserade brottsligheten får fullt genomslag. Myndigheternas verksamhet är central i kampen mot den orga- niserade brottsligheten. För att arbetet ska ge resultat krävs ett väl utvecklat internationellt samarbete samt att de brottsbekämpande myndigheterna har tillgång till effektiva metoder och straff- processuella tvångsmedel. har samarbetet inom EU resulterat i nya möjligheter att utbyta information som underlättar myndigheternas arbete. Det har införts en möjlighet att söka uppgifter i andra EU-länders DNA-, fingeravtrycks- och fordonsregister (prop. 2010/11:129). Vid vissa allvarligare brott ska polisen kunna söka uppgifter i EU:s viserings- databas (rådsbeslut /633/RIF). Det har vidare skapats förut- sättningar för bättre information om vilken brottslighet som svenska medborgare kan ha begått utomlands (prop. 2011/12:163). bereds i förslag om att perma- nenta och utvidga möjligheten att använda hemlig rumsavlyssning (SOU 2012:44). Vidare bereds ett förslag om lagreglering av brotts- bekämpande myndigheters möjligheter att i underrättelseverksam- het och i förundersökningar avseende allvarlig brottslighet använda vissa särskilda arbetsmetoder, såsom infiltration, provokation och vissa tekniska metoder (SOU 2010:103). En förutsättning för framgång är givetvis att det straffrättsliga regelverket är ändamålsenligt utformat. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att regelverket på ett mer effektivt sätt ska kunna användas för att bekämpa organiserad brottslighet. En reform, som bl.a. syftade till att höja straffen för allvarliga våldsbrott och att skärpa straffen vid återfall i brott, innebar en utvidgning av bestäm- melsen i 29 kap. 2 § 6 om att det utgör en försvårande omständighet om brottslighet har bedrivits i organiserad form (prop. 2009/10:147). För att skapa bättre förutsättningar att kom- ma åt brottsvinster är det nu möjligt att vid vissa former av allvarlig brottslighet förverka vinster även från en inte närmare preciserad brottslig verksamhet, s.k. utvidgat förverkande (prop. 2007/08:68). Regeringen har gett en utredare i uppdrag att ut- värdera denna reglering. Med utgångspunkt i resultatet av utvärde- ringen och regeringens ståndpunkt att utvidgat förverkande ska vara ett kraftfullt redskap i kampen mot organiserad brottslighet, ska utredaren vid behov lämna förslag till författningsändringar (dir. 2013:14). Det straffrättsliga skyddet mot människohandel har förstärkts (prop. 2009/10:152) och straffansvaret för givande och tagande av muta har utvidgats (prop. 2011/12:79). Vidare har reg- lerna om grovt vapenbrott förtydligats genom att det i lagtexten anges vilka omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömande av om ett vapenbrott är grovt, och det har även blivit straffbart att inte anmäla införsel av vapen till (prop. 2011/12:109). Regeringen förbereder också ytterligare straffrättsliga åtgärder som bl.a. syftar till att förstärka myndigheternas möjligheter att bekämpa organiserad brottslighet. En reform avseende kriminalise- ringen av penningtvätt och därmed sammanhängande frågor planeras till 2014 (SOU 2012:12). Regeringen har mottagit ett betänkande med förslag om att bl.a. förändra det grova vapenbrottet så att en skärpt syn på vapenbrottsligheten ska få genomslag (SOU 2013:7). Vidare utreds frågan om ett stärkt straffrättsligt skydd för egendom (dir. 2012:73). Inom EU pågår också för- handlingar om ett direktiv om frysning och förverkande av av brott. Direktivet syftar till att stärka och effektivisera medlems- staternas regelverk för att förverka och återvinna av gräns- överskridande allvarlig och organiserad brottslighet. Trots tidigare och pågående reformarbete finns det skäl att överväga om det går att skärpa den straffrättsliga regleringen så att organiserad brottslighet kan bekämpas mer effektivt. Ett utmärkande drag när det gäller organiserad brottslighet är att det alltid är flera delaktiga i den brottsliga verksamheten, även om alla inte deltar på samma sätt eller i samma utsträckning. Dessutom kan brottsligheten vara både sofistikerad och välplanerad. Detta innebär att de s.k. osjälvständiga brottsformerna, dvs. försök, för- beredelse, stämpling och medverkan till brott samt underlåtenhet att avslöja respektive hindra brott, har särskilt stor betydelse för förutsättningarna att motverka sådan brottslighet. Vidare präglas brottsligheten av att det ofta finns besvärande omständigheter kring ett brott utöver det förhållandet att brottet har ingått i ett organiserat sammanhang.