sou · H2B371 · 2014-10-17 00:00:00 — introducerades en ny intern resursdatabas som stöd för telefonrådgivningen. Databasen innehåller förbättringar inom en rad områden, exempelvis en ny webbaserad lösning med funk- och grafiska förbättringar, länkar till fördjupad information samt dokument som personalen har nytta av i sitt arbete. Systemet har även fått en nyhetsfunktion för att säkerställa att samtliga som svarar i telefonen snabbt kan nås av viktig information. Som ett led i kvalitetssäkringen har man utarbetat samtalsguider och check- listor. Personalen utbildades i det nya systemet, och verktygen och systemet sattes därefter i drift (). Arbetet kommer att följas upp och utvärderas genom falldiskussioner och enkäter. har dokumentationen av samtalen till stödlinjen utvecklats. Det nya systemet skulle göras mer användarvänligt när det gäller att dokumentera samtalens inriktning och ge ett mer ändamålsenligt underlag för utvecklingsarbete, löpande kvalitetsuppföljning och rapporter. Denna samtalsregistering sattes i drift och testades . För att nå ut till fler kvinnor som inte har svenska som moders- mål har informationen om Kvinnofridslinjen utö- kats med tigrinja och albanska. Totalt finns nu informationen på 26 språk och i punktskrift. En teckenspråksfilm för att nå döva och hörselskadade våldsutsatta kvinnor och anhöriga har tagits fram. Kvinnofridslinjens webbplats hade fler är 216 500 besök. Som ett led i regeringsuppdraget har NCK även arbetat med att sprida information om Kvinnofridslinjen. En Sifo-mätning visade att marknadsföringen behövde intensifieras i och . Således riktades insatser dit, men NCK annon- serade även om Kvinnofridslinjen via internet, tidningar, vykorts- kampanjer och trafikreklam för att nå ut med information. Enligt NCK har regeringsuppdraget gjort det möjligt att intensifiera arbetet , med satsningar för att öka tillgänglig- heten för kvinnor som kan vara särskilt svåra att nå. NCK påpekar dock att arbetet med att öka kännedomen om Kvinnofridslinjen måste pågå kontinuerligt och även webbplatsen måste utvecklas kontinuerligt. En kännedomsmätning som gjordes , då inga kampanjer var aktuella, visade att av kvinnorna känner till Kvinnofridslinjen. Vid en motsvarande mätning hade kännedomen ökat till . Stöd- telefonen är mest känd i och framför allt i åldersgruppen 16–, där svarade att de känner till Kvinnofridslinjen. Man har framför allt fått kännedomen via annonsering i tryckta medier och på internet, artiklar och reportage i medier samt via informationsmaterial och affischer på sjukhus, apotek och liknande. uppdrag att kartlägga föreningslivets arbete för att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar har i uppdrag att kartlägga förenings- livets arbete för att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar. Uppdraget ska redovisas . har inhämtat information genom en enkät som gått ut till cirka 3 000 ideella organisationer på nationell, distrikt och lokal nivå. Enkäten ska belysa vilka erfarenheter och synpunkter det finns på förebyggande arbete, men också hitta intressanta metoder för förebyggande arbete. I informationen som föregick enkäten efter- söktes även samarbetspartners för kartläggningen. fick på så sätt kontakt med ett tjugotal föreningar, trossamfund och offentliga aktörer. Med dessa har man diskuterat om vilka kunskaps- behov som föreligger, hur kunskapen om ämnet kan spridas till andra och hur föreningen/organisationen har implementerat sitt arbete. har även mött forskare för att få information om förebyggande arbete och goda exempel. En extern kvalitativstudie och en digital folder på webben Inom ramen för uppdraget har givit två forskare i uppdrag att göra kvalitativ studie i form av besök och samtal med föreningar som har erfarenhet av sexuella övergrepp. Dokumenta- tionen från dessa möten ska kunna användas vid seminarier eller laddas ner från webben. En kommunikationsbyrå ska också ta fram en digital folder som ska innehålla information och vägledning i hur man minimerar risker för övergrepp och hur man måste hantera en akut situation. Foldern ska även innehålla samtalsövningar vilka kan användas som utgångspunkt i samtal om förebyggande arbete. Inom ramen för uppdraget kommer även att belysa hur kommuner kan spela en roll i arbetet med att stödja och motivera föreningar att arbeta aktivt mot övergrepp. Stärkt förebyggande arbete samt skydd av och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld uppdrag att ta fram eller anpassa information om stöd och skydd till barn som brottsoffer (BrOM) har tillsammans med Barnombuds- mannen (BO) fått i uppdrag att ta fram eller anpassa information om skydd och stöd direkt riktad till barn och unga som är brottsoffer eller som har bevittnat våld. Materialet ska fungera för unga i olika åldrar och finnas tillgängligt på relevanta språk. Uppdraget slut- redovisades . Förutom samverkan med BO, har man samrått med andra berörda myndigheter och organisationer. BrOM beskriver sam- verkan med relevanta verksamheter som en viktig del i arbetet, inte minst när det gäller spridningen av materialet. Som vägledning i arbetet upprättades en omfattande kommunikationsplan med tyd- liga mål. BrOM har i en enkätundersökning till organisationer som arbetar med barn undersökt vilket informationsmaterial organisa- tionerna använder sig av, vad de tycker saknas, vilken annan information de ger till brottsutsatta barn och vad de unga själva efterfrågar. Enligt resultaten efterfrågar barn och unga information om rättsprocessen, hur den går till och vilka roller olika aktörer har i den. Man har även inhämtat information genom studiebesök och möten med yrkesverksamma som möter barn och unga. Via BO har man också tagit del av barns röster om den information de fått, vad de saknat och hur de önskar att informationen ska utformas och spridas. BrOM har skapat en webbplats med samlad information som riktas direkt till barn och unga. Här finns information, annat material samt interaktiva webbprodukter. Man har också tagit fram fem olika broschyrer och en barnbok som riktar sig till de minsta barnen. Materialet har åldersanpassats i tre kluster av åldrar . Det har också anpassats till unga med funktionshinder. Webbplatsen finns på svenska, medan broschyrerna har översatts till de nio vanligaste språken i . En broschyr är särskilt riktad till barn som lever med skyddade personuppgifter. För att sprida materialet har för avsikt att finnas med på strategiskt utvalda arenor och att medverka i de arenor där barn finns. Genom samverkan med andra organisationer har man också möjlighet att nå en stor bredd. Brottsförebyggande rådets uppdrag att utvärdera verksamheten vid projekt i Detta uppdrag har tidigare redovisats under kategorin Nationell mobilisering och samordning av arbete. uppdrag att stimulera utvecklingen av social- tjänstens verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. Med regleringsbrevet för fick (SoS) i upp- drag att fortsätta att stödja utvecklingen av stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Den kunskap som myndigheten har utvecklat skulle målgruppsanpassas, spridas, följas upp och utvärderas. har i detta upp- drag fokuserat på två delområden: Man har tagit fram tre olika utbildningsmaterial för att förbättra kompetensen och vidareutbildningen för personal inom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård som möter våldsutsatta kvinnor. Utbildningsmaterialen gäller särskilt sårbara grupper: våld mot äldre kvinnor, våld mot kvinnor med utländsk bak- grund samt hedersrelaterat våld och förtryck.15 Man har utarbetat förslag till föreskrifter och reviderade all- männa råd (SOSFS 2009:22) för och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer. Den nya författ- ningen omfattar även stöd till våldsutövaren för att denne ska 15 har inom ramen för tidigare regeringsuppdrag också tagit fram utbildnings- material om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning samt våld mot kvinnor med missbruks- eller beroendeproblem. kunna upphöra med våldet. Därmed kan man enligt Social- styrelsen få till stånd en höjd kvalitet i och hälso- och sjukvårdens arbete med målgrupperna. Fram till ingick det också i uppdraget att ha tillsyn över socialnämndens, andra socialtjänstutförares samt hälso- och sjuk- vårdens arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Tillsynsuppdraget kom att överföras till Inspektionen för vård och omsorg () som är en egen myndighet från (se nedan). De framtagna utbildningsmaterialen (Blånader och silverhår om våld mot äldre kvinnor, Ensam och utsatt om våld mot kvinnor med utländsk bakgrund samt Vänd dem inte ryggen om hedersrelaterat våld och förtryck) har anpassats till behoven hos personalen inom och hälso- och sjukvården. En genomgripande behovsinventering gjordes för att få fram kunskapsbehovet. Föru- tom fokusgrupper med professioner, talade man också med ett tiotal kvinnor med egna erfarenheter av våld. Vidare har man gjort en systematisk kartläggning av befintlig forskning och man har samrått med nyckelaktörer på området. Varje avsnitt i respektive material innehåller diskussionsfrågor och exempel att arbeta med. Materialen är tänkta att kunna användas av chefer i planering av utbildning och kompetenshöjning, av utbild- ningsledare i genomförandet och av personal i lärandet på arbets- platserna. Materialen har spridits via olika nyhetsbrev, via webben och riktade e-postutskick. presenterades materialen också för länsstyrelsernas utvecklingsledare på utbild- ningsdagar som anordnades inom ramen för regeringsuppdraget. Utvecklingsledarna ska i sin tur föra ut och bidra till att materialen används i kommunerna. Tillsammans med länsstyrelserna kommer att genomföra 6–8 regionala konferenser för att sprida och förankra de olika kunskapsstöden i och hälso- och sjukvården. har inom ramen för uppdraget också genomfört en enkätundersökning om och hälso- och sjuk- vårdens kännedom om tidigare publicerade kunskapsstöd. Undersökningen visar att kännedomen är låg bland många verksamheter. I är kännedomen om kunskaps- stödet större än i hälso- och sjukvården (två av materialen riktas främst mot ). Av de verksamheter som rapporterar att de känner till kunskapsstödet är en stor andel osäkra på innehållet. Enligt projektplanen är effektmålet för arbetet med de nya utbild- ningsmaterialen att dessa används och bidrar till att öka kompe- hos yrkesverksamma i arbetet med nämnda grupper av våldsutsatta kvinnor. Uppföljningen visar på viktiga erfarenheter inför spridning och implementering av de nya materialen. Föreskrifter och reviderade allmänna råd inledde arbetet med nya föreskrifter genom att inhämta kunskap, erfarenheter och synpunkter från experter, myndigheter och andra aktörer. Ett viktigt underlag är tillsyn av arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld 2008–2009 samt underlag från den förnyade tillsynen 2011–2013 av socialnämndens, kvinno- jourers och hälso- och sjukvårdens arbete med samma målgrupp. Man har också använt de kunskapsunderlag som genererats från övriga regeringsuppdrag på området. sändes ett förslag till ny föreskrift ut på remiss. Föreskriften publicerades och träder i kraft . I samband med att den nya författningen fastställs kommer handboken att revideras. Brå finner det positivt att man i hög grad drar nytta av den kun- skap som övriga uppdrag samt tillsynen genererar. har en viktig uppgift framför sig i att sprida kännedom om före- skrifterna och de allmänna råden samt om handboken. Som tidigare nämnts ingick tillsynen i uppdrag om att fortsätta att stödja utvecklingen av stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. 2013 är detta arbete förlagt till Inspektionen för vård och omsorg, . I tillsynsuppdraget ingick bland annat att – 2013 tillsyna utifrån de nationella bedömningskriterierna om kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Tillsynen omfattade också hälso- och sjukvården och andra utförare av socialtjänst (kvinnojourerna), liksom enskilda tillsynsärenden. Resultaten redovisades i en slutrapport som publicerades . Brå sammanfattar nedan denna tillsyn ganska utförligt, då detta kan ses som ett mått på hur de senaste årens uppdrag påverkat utvecklingen och arbetet i landets kommuner. Tillsynen omfattade 60 kommuner/stadsdelsnämnder,16 90 verk- samheter i alla landsting/sjukvårdsregioner samt 30 kvinnojourer. fann brister i hela 50 av de 60 kommuner som ingick i till- synen. En uppföljande tillsyn pågår och kommer att fortsätta i de kommuner som uppvisade stora brister. konstaterar att kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld inte förefaller ha förbättrats nämnvärt sedan den förra nationella tillsynen gjordes 2008–2009. Trots att lagstift- ningen är tydlig om kommunernas ansvar för området och att det dessutom nu utkommit allmänna råd, utbildningsmaterial och väg- ledning från , brister många kommuner i sitt ansvar. Lagstiftningens krav följs inte i alla kommuner, vilket innebär en fara för rättssäkerheten. Det är också stora skillnader mellan kom- munerna både avseende kompetens inom området och kvaliteten i arbetet. Kommunerna som lever upp till lagstiftningens krav och som bedriver verksamhet av god kvalitet är få. framhåller att kvalitetsarbetet inom området våld i nära relation måste förbättras. De brister som främst uppmärksammat är: utredning och dokumentation av våldsutsatta kvinnor saknas eller brister barn uppmärksammas inte eller utreds inte 16 22 av dessa ingick i en tidigare nationell tillsyn som genomfördes av länsstyrelserna 2008– 2009. serviceinsatser sker i stället för utredning med beslut och bistånd rutiner saknas eller är bristfälliga bristande kompetens och kvalitet långsiktigt stöd och uppföljning brister riskbedömning eller strukturerade bedömningsmetoder används sällan. Enligt saknar många kommuner handlingsplaner eller så är de bristfälliga. Kommunernas arbete med särskilt utsatta grupper som våldsutsatta äldre kvinnor, våldsutsatta kvinnor med funktions- nedsättning, våldsutsatta kvinnor med missbruksberoende, vålds- utsatta hbt-personer samt arbetet mot hedersrelaterat våld uppvisar brister och måste utvecklas i flertalet kommuner. Även inom äldre- omsorgen och omsorgen om funktionsnedsatta behöver kunskapen och arbetet inom området förbättras i majoriteten av kommunerna. Positivt är dock att arbetet med våldsutövare har utvecklats och fler kommuner arbetar med riktade stödinsatser och särskilda metoder. Andra kommuner saknar emellertid helt arbete med våldsutövare. Enligt har det också det skett vissa förbättringar inom familje- rättens arbete med vårdnad, boende och umgänge sedan den förra nationella tillsynen. drar några viktiga slutsatser kring faktorer som kan bidra till att arbetet fungerar bättre i vissa kommuner: Området våld i nära relation är ett viktigt och prioriterat område för alla (politiker, chefer, socialsekreterare) och det finns tydlig styrning och ledning. Kompetens finns inom området – kommunen har särskilt ansva- riga personer eller verksamheter. Det finns tydliga och kända rutiner. Våldsutsatta kvinnors behov av stöd och hjälp utreds och de får det stöd de behöver. Dokumentationen är tydlig, särskilda metoder och manualer används för att fråga om våld. Riskbedömningar görs med särskilda instrument/metoder. Barn uppmärksammas, utreds och får stöd. Insatser följs upp i enskilt ärende och på övergripande nivå. Samverkan fungerar internt och externt med andra aktörer som till exempel hälso-och sjukvård, polis och kvinnojour. Alla landsting och sjukvårdsregioner ingår i tillsynen. 90 olika verk- samheter har granskats. Tillsynen visar att landsting och sjukvårds- regioner har tagit fram riktlinjer, rutiner och planer inom området men kännedomen om dem varierar, och de används i olika grad. Mål, statistik och kartläggning inom området saknas ofta. Det finns också andra skillnader mellan de granskade verksamheterna: För vissa är våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld en viktig målgrupp medan andra anser att detta inte berör dem eller inte är hälso- och sjukvårdens ansvarsområde. menar att det syste- matiska kvalitetsarbetet behöver utvecklas. Vårdgivaren verkar i liten omfattning följa upp verksamheternas arbete inom området. Det finns också stora skillnader mellan olika verksamheter och deras kunskap om anmälningsskyldigheten när barn far illa och antalet anmälningar som har gjorts till skiljer sig stort mellan verksamheterna. konstaterar brister i nära en tredjedel av de granskade verksamheterna. Bristerna rör i huvudsak Faktorer som enligt kan påverka negativt är bristande kom- petens inom området, avsaknad av rutiner, stor omsättning av per- sonal och tidsbrist. Faktorer som bidrar till att det fungerar bättre är bland annat att området har varit prioriterat och viktigt för vård- givare och verksamhetens ledning, att det finns kompetens om området, att rutiner finns kring till exempel samverkan, doku- mentation och anmälningsskyldighet och att barn som far illa uppmärksammas och att detta anmäls till . I tillsynen ingick 30 av landets kvinnojourer. Kvinnojourerna är delvis beroende av att kommunerna tar sitt ansvar för att uppmärk- samma och ge stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. När det gäller samverkan med kommunerna framgår att det är stora skillnader mellan olika kommuner i hur samverkan fungerar. I tillsynen konstaterades brister i 22 av de 30 granskade kvinno- jourerna. Bristerna gällde bland annat: Kvalitetsarbetet är bristfälligt enligt ansvaret som utförare av socialtjänst. Rutiner för rapportering enligt lex saknas. Dokumentationen för enskilda personer saknas eller är brist- fällig. Enligt en uppföljning har de flesta av dessa brister åtgärdats. Närmare 100 enskilda tillsynsärenden inom området har genom- förts –2013. Ärendena rör i huvudsak klago- mål mot . Bristerna liknar dem som uppmärksammats i den nationella tillsynen. Brister har konstaterats i en tredjedel av de granskade ärendena. I några fall har riktat omfattande kritik, till exempel i tillsynen av ärenden där kvinnor har avlidit till följd av våld från närstående. konstaterar avslutningsvis att det efter tillsynen pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom kommunerna, hälso- och sjuk- vården samt kvinnojourerna. Enligt slutrapporten planerar att genomföra uppföljande tillsyner inom området för att kontrollera att gällande bestämmelser följs och att brister har åtgärdats. Tillsynen är ett viktigt verktyg för att komma till rätta med uppenbara brister och för att utveckla arbetet. Det är därför viktigt att det fortlöpande genomförs tillsyn i likhet med den som ovan sammanfattats. uppdrag att fördela statsbidrag till organisationer inom det sociala området, som arbetar med att motverka våld mot kvinnor. fördelar verksamhetsbidrag till vissa organi- sationer inom det sociala området (uppföljningen av bidrag redovisas till först sista ). Bidrag kan lämnas till ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete inom något av områdena alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer samt för att motverka våld mot kvinnor. har antalet sökande organisationer minskat. sökte 90 organisationer bidrag, och medel bevil- jades till 75 organisationer, varav 14 stycken () kategori- serades inom verksamhetsområdet våld mot kvinnor. sökte 88 organisationer bidrag, och 62 av dessa beviljades medel. Även det året kategoriserades (12 organisationer) inom området våld mot kvinnor. sökte 86 organisationer bidrag, varav 62 beviljades medel. Av dessa ingår 14 stycken i området våld mot kvinnor (). Arbetet med att motverka våld mot kvinnor utförs också i en bredare krets än endast inom de organisationer som ursprungligen kategoriserats inom området. rapporterades att 6 orga- nisationer hade genomfört verksamheter inom området våld mot kvinnor, medan 27 organisationer delvis hade genomfört verksam- het på området. hade 8 organisationer huvudsakligen arbetat inom området, och 27 organisationer hade gjort det i viss mån. hade 7 organisationer som bedriver verk- samhet inom andra områden (alkohol och narkotika och utsatta barn och deras familjer) också bedrivit verksamhet inom området våld mot kvinnor i hög eller mycket hög utsträckning. Ytterligare 31 organisationer inom samma områden hade bedrivit verksamhet mot våld mot kvinnor om än i lägre omfattning. De flesta organisationer som beviljats bidrag återrapporterar till . I de fall detta inte görs följer myndigheten upp och fattar beslut om huruvida återkrav ska ske. hade en majoritet av organisationerna i stor utsträckning genomfört den verksamhet som de sökt medel för (som mest hade genomfört verksamheten i stor utsträckning och som minst , ). Enstaka organisationer hade genomfört verksamheten i liten utsträckning. Fler organisationer bedömdes ha uppnått förväntat resultat i stor utsträckning () jämfört med (). Efter det att implementerade ny information om ansök- ningsförfarandet har organisationernas återrapportering av mål- och resultatstyrning blivit påtagligt bättre. har andelen som rapporterar mål och resultat i stor utsträck- ning ökat, som andelen organisationer som i liten utsträckning använder mål- och resultatstyrning minskat drama- tiskt (från 2010 till 2012). Resultaten från en intervjustudie (se nedan) visar dock att organisationerna hade svårt att formulera mål som går att följa upp på ett bra sätt. Organisationerna tar även upp svårigheten med att statsbidraget beviljas årsvis, vilket är en alltför kort uppföljningsperiod för att kunna mäta några effekter. Flera organi- sationer upplever också att det är svårt att konkretisera det arbete som organisationen gör i mätbara mål och relevanta indikatorer. De efterlyser mer utbildning i detta från sida för att det ska fungera. har utvecklat arbetet med statsbidrag. arbetade man fram en ny ansöknings- blankett för att underlätta återrapporteringen och sammanställ- ningen av arbetet. vidareutvecklades blan- ketten framför allt kring mål och resultatstyrning. Anvisningar för hur blanketten ska fyllas i samt ett dokument som förtydligar hur bedömer ansökningarna finns på myndighetens webbplats. genomfördes en utbildning om mål och resultat- styrning med intresserade organisationer. Denna utbildning har utökats och gavs i tre omgångar med totalt 63 delta- gande organisationer. genomfördes dessutom telefon- intervjuer med representanter för organisationer om deras syn på statsbidraget och den fokus på mål- och resultatstyrning som finns i förordningen. Myndigheten har försökt anpassa ansöknings- och återrapporteringsblanketten ytterligare kring mål- och resultatstyr- ning samt vidareutvecklat anvisningar för hur ansökningsblanket- ten ska fyllas i. uppdrag att fördela stöd till frivilligorganisationer som utvecklar brottsofferverksamhet riktad till hbt-personer som utsatts för våld i nära relation har i uppdrag att fördela medel till organisationer som främjar brottsofferverksamhet för homo- och bisexuella per- soner samt personer med könsöverskridande identitet eller uttryck (hbt-personer). Medel ska särskilt fördelas till verksamheter som på olika sätt fokuserar på individer som utsatts för våld i nära relationer. Principer om hur medlen skulle fördelas fattades . Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas till regeringen . Information om möjligheten att söka medel publicerades på webbplats och riktades även direkt till flertalet aktörer. Bland dessa nämns (), , bisexuellas och transper- soners rättigheter (RFSL), för kvinnojourer och tjejjourer (ROKS), mot sexuella övergrepp (HOPP), kvinno- och tjejjour (SKR), Män för jämställd- het och Mansmottagningen. inkom två ansökningar om projektmedel, varav en bifölls. RFSL fick samtliga medel och har återrapporterat sin verk- samhet till . Enligt denna redovisning har man bland annat gjort följande insatser: RFSL har erbjudit stöd till hbt-personer i alla åldrar genom ett skyddat boende och samtalsstöd med cirka 250 personer.