sou · H2B371 · 2014-10-17 00:00:00 — har tidigare (2005) tagit fram ett utbildnings- material om kvinnlig könsstympning som riktar sig till hälso- och sjukvården, socialtjänst och skola. Detta material beräknas kunna utgöra en grund för ett nytt kompetenshöjande material. Som nämns ovan har i parallellt fått ett uppdrag om att ta fram vägledande material om kvinnlig köns- stympning med fokus på barn och unga, utifrån kunskap om det förebyggande och stödjande arbete som pågår runt om i landet. kommer därför att genomföra sitt uppdrag i samråd med . planerar att ta fram ett webbaserat kunskapsmaterial som ska rikta sig till olika specialiteter inom hälso- och sjukvården, exempelvis primärvård och förlossningsvård. Materialet ska baseras på kännedom om förekomst, riskgrupper, kunskapsluckor och behov av kompetens bland hälso- och sjukvårdspersonalen inom olika specialiteter samt vilka möjligheter som finns till förebyg- gande insatser. Hälso- och sjukvårdens behov av information och kompetenshöjning på området kommer att inventeras genom en hearing. Man kommer också att ha fokusgrupper och expertgrup- per med företrädare för de olika professioner som möter köns- stympade kvinnor i vården. Myndigheten kommer att göra studie- besök till särskilda mottagningar som träffar ett stort antal av dessa kvinnor och som agerar som experter gentemot övriga vården. planerar att beräkna antalet kvinnor bosatta i som är könsstympade, utifrån registerdata om födelseland och kunskap om förekomst av kvinnlig könsstympning i ursprungsländerna. Man kommer också att inventera riskfaktorer och riskgrupper för att bidra till ökad kunskap om hur många flickor som löper risk att utsättas för könsstympning när de bor i . Klassificeringskoder för könsstympning kommer också att tas fram – ett arbete som påbörjas . identifierat vissa svårigheter med att ta fram olika sorters kodning kring könsstympning. Materialet och framtagen kunskap ska enligt kommunikations- planen spridas via webbplats, Kunskapsguiden, olika nyhetsbrev eller direktutskick via e-post och branschmedier samt filmer på webben. hoppas också att materialet ska öka kunskapen om kvinnlig könsstympning till den grad att berörd personal känner sig trygg med att våga fråga om köns- stympning. Enligt är det svårt att göra en tillförlitlig uppskatt- ning av förekomst av könsstympning i på grund av att det saknas uppgifter. Man menar även att avsaknad av klassifice- ringskoder påverkar detta. Däremot kan procentsatser appliceras på uppgifter om antalet kvinnor som är bosatta i , men som är födda i något av de länder där könsstympning är vanlig och där man har en god uppfattning om prevalens. De flesta av dessa procent- satser bygger dock på självrapporterade mått varför det finns en stor risk för underskattning. kommer i prevalens- mätningen att använda statistik från . Kompletterande infor- mation uppges även komma att inhämtas genom mindre preva- lensmätningar i enskilda vårdverksamheter samt från tidigare genomförda studier i . bedömer vidare att förutsättningarna för att upp- skatta hur många flickor som riskerar att utsättas för könsstymp- ning i är sämre än för prevalens. Risk är svårt att mäta eftersom man fortfarande vet mycket lite om vilka de avgörande riskfaktorerna är. Myndigheten kommer därför att inom ramen för uppdraget att genomföra intervjuer med ett antal nyckelpersoner inom hälso- och sjukvård för att diskutera riskgrupper både enskilt och i grupp. ska också genomföra en svensk interventionsstudie om risk, riskfaktorer, attityder och prevention. Förhoppningen är att riskfaktorer här kan belyses på ett mer mångsidigt sätt. Förebyggande insatser riktade till män uppdrag om en förstudie angående socialtjänstanknutna verksamheter för våldsutövande män (SoS) har haft i uppdrag att identifiera vilka åtgärder som behöver vidtas inom den närmaste treårsperioden för att utveckla metoder, kunskapsstöd och en vägledning till social- tjänsten. Åtgärdsförslagen som delvis bygger på en förstudie, inne- håller översikter av behandlingsmetoder för våldsutövare och metoder för att öka de våldsutsattas säkerhet under behandlingen. Förslagen bygger även publicerade utvärderingar av arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Förstudien har i huvudsak genomförts med hjälp av litteratur- studier och webbenkäter till verksamma på området. Genom webb- enkäten har inhämtat information om svenska behandlingsverksamheter för våldsutövare inom eller med anknyt- ning till . Information och synpunkter har också inhämtats från företrädare för flera statliga myndigheter: Kriminal- vården, , och samt medlemar i SKL:s nät- verk för kvinnofridssamordnare och personal inom . Förstudien landar i följande förslag: Arbete med våldsutövande män utveckling av en metod för att motivera våldsutövare att gå i behandling utveckling av internetbehandling för våldsutövare utveckling av en modell för att öka de våldsutsattas säkerhet när våldsutövare behandlas utveckling av en modell för lokal uppföljning av behandlings- verksamheter. Arbete med våldsutsatta kvinnor Arbete med barn som bevittnat våld utveckling av stödinsatser. Ovan nämnda förslag hanteras av uppdrag och projekt som redovi- sas i denna rapport. uppdrag att utveckla metoder för arbetet med personer som utövar våld mot närstående har i uppdrag att utveckla metoder och vägledning för arbetet med personer som utövar våld mot närstående (S2012/3248/FST). utveckla en metod för att motivera dem som utövar våld mot närstående att frivilligt delta i behandling för sin våldsamhet utveckla och pröva ett socialtjänstanpassat behandlingsprogram för våldsutövarna genomföra en försöksverksamhet för att ta fram en modell för att förbättra säkerheten för närstående till våldsutövaren utveckla en modell för lokal uppföljning av verksamheter som riktar sig till våldsutövare. Som tidigare nämnts, i samband med uppdrag att utveckla metoder för arbetet med våldsutsatta, har valt att lägga ut en del av detta arbete på externa aktörer. Upp- draget om arbetet med våldsutövare genomförs i form av fyra olika projekt. Fyra projekt om våldsutövare Det första projektet, om motivations- och behandlingsmetoder för våldsutövare, genomförs vid . Målen för projektet är att utveckla och utvärdera en metod för motiverande samtal på internet, att utveckla och utvärdera en internetbaserad metod för stöd till behandling samt att utveckla och utvärdera internetbaserad behandling. Inga resultat finns i skrivande stund att rapportera. Som förberedelse har man dock bland annat genomfört en internetbaserad behandling mot psykisk ohälsa hos personer (kvinnor) som tidigare utsatts för våld. En slutsats man drar är att den typen av internetadministrerad behandling som testades, mins- kade posttraumatiska och depressiva symtom hos testpersonerna i jämförelse med dem som inte fick behandling alls. I ett andra projekt testas utrednings- och motivationsmetoden Möta Pappor med Våldsproblematik (MPV). Projektet genomförs av och målet är att undersöka om metoden kan genomföras i praktiskt arbete. Syftet är att öka mannens föräldra- ansvar och att motivera till behandling eller annat förändrings- arbete för att upphöra med våldet. Enligt delredovisningen görs också en genomförbarhetsstudie, där socialarbetare som har genomgått en utbildning i MPV får besvara enkäter. En första enkät om i vilken utsträckning MPV tillämpas i ärenden där pappor utövar våld mot familjen samlades in . Ytterligare en enkät rör i vilken utsträckning metodens olika delar tillämpas i enskilda fall och om männen går vidare till någon form av för- ändringsarbete. Några resultat från dessa enkäter redovisas inte. I det tredje projektet tas en modell fram för att förbättra säker- heten för den våldsutsatta. Projektet genomförs av . En manual har producerats och testas i olika socialtjänstanknutna behandlingsverksamheter. Dels görs en genomförandestudie om hur manualen kan användas praktiskt, och dels görs en jämförande studie med en före- och eftermätning. Som delar i säkerhetsarbetet ingår både riskbedömning och partnerkontakt. Inga resultat finns redovisade än så . Några planer på implementering och sprid- ning av resultat finns ännu inte. Det fjärde och sista projektet som bedrivs om våldsutövare rör systematisk uppföljning i verksamheter för våldsutövare. Det genomförs av . Målet är att utveckla en modell för systematisk och kontinuerlig uppföljning av insatsers omfattning, kvalitet och resultat och att pröva modellens praktiska använd- barhet. En uppföljningsmodell som kallas SUV (Systematisk upp- följning i verksamheter för våldsutövare) har utvecklats utifrån diskussioner med sex olika verksamheter. Vid påbörjad behandling görs en baslinjemätning, som sedan följs upp efter avslutad behandling. I detta används bedömningsmetoden för att mäta våldets omfattning och karaktär. En andra testomgång inled- des , men några resultat finns inte att hämta än så . Mot bakgrund av de kommande resultaten kan modellen Enligt projektplanen ska resultaten implemen- teras genom deltagande i strategiskt viktiga konferenser och publi- cering av artiklar i relevanta tidskrifter. uppdrag att ta fram kunskapsstöd om attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld för att förebygga pojkars och unga mäns utsatthet för och användning av våld Regeringen gav 2011 i uppdrag att genomföra insatser med fokus på att ur ett jämställdhetsperspektiv ta fram kunskapsstöd som är inriktat på attityder och värderingar. Syftet med uppdraget var att bekämpa mäns våld mot kvinnor genom att förebygga pojkars och unga mäns utsatthet för, och användning av, våld. Uppdraget, som delrapporterades och ska slut- redovisas , består av tre delar: ska genomföra en studie av pojkars och unga mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. Studien ska belysa pojkars och unga mäns utsatthet för våld och användning av våld samt skillnader mellan könen. Myndig- heten ska även göra en analys av svenska och internationella metoder och attitydförändrande arbete som rör jämställdhet, maskulinitet och våld i syfte att identifiera framgångsfaktorer, problemområden, kunskapsluckor och utvecklingsbehov. Slutligen ska lämna förslag till fortsatta åtgärder. ska genomföra utbildningsinsatser med grund i studiens resultat för att sprida metoder och kunskaps- stöd för arbetet med attityder och värderingar som rör jäm- ställdhet, maskulinitet och våld. ska också sprida resultatet av studien i befintliga nätverk för myndigheter och organisationer som har unga som målgrupp för insatser. Studien om unga mäns attityder och värderingar påbörjade arbetet med att ta fram kun- skapsstöd inriktat på attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. fortsatte man arbetet och genomförde en studie av pojkars och unga mäns attityder och vär- deringar. Resultaten från studien visar att mer kunskap krävs om våldets mekanismer samt om vilka våldsförebyggande metoder som bedöms som effektiva för att utveckla det förebyggande arbetet. Studien visar även att våldet hänger samman med traditionella attityder om maskulinitet och feminitet. I undersökningen görs också en kunskapssammanställning av tidigare forskning på bland annat riskfaktorer. konstaterar att de vetenskapliga teorier som oftast underbygger det förebyggande arbetet i inte berör samspelet mellan våld och genus. förslag till fortsatta åtgärder anger att det måste utvecklas riktlinjer för hur universellt förebyggande arbete bör genomföras. Dessa kan sedan spridas till aktörer som beviljar medel till verksamheter riktade mot unga. De ser också att professioner inom bland annat skolan, hälsovården och fritidsverksamheter behöver kompetensutveckling om genusnormer och attityder samt om risk- och skyddsfaktorer för ungas normbrytande beteende. Utöver detta behöver sex- och samlevnadsundervisningen utvidgas till att inkludera normer, vär- deringar, våld och övergrepp. påbörjades arbetet med att förebygga flickors och kvinnors utsatthet för våld genom att öka kunskapen om pojkars och unga mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. De utbildningar som genomförts har främst riktats mot kommunanställda med samordnande eller utvecklande roller inom skola, fritidsverksamhet och socialtjänst samt andra Den nationella utbildningen gav 7,5 hög- skolepoäng och genomfördes i samarbete med univer- sitet. Utbildningen innehöll grundläggande kunskap om ungas våldsutövande, våld som sker bland killar, sexualiserat våld, om det särskilda våld som finns inom hederskulturer och våld som riktas mot specifika grupper. Även olika metoder i förebyggande arbete, konstruktiva förhållningssätt inom olika professioner och sam- verkansfrågor har ingått. genomfördes fyra utbild- ningar på tre orter med sammanlagt 140 deltagare som påbörjade utbildningen, varav 117 deltagare fullföljde utbildningen. Utöver den nationella utbildningen har genom- fört nio skräddarsydda endagsutbildningar med totalt 868 deltagare samt två konferenser inom ramen för uppdraget. För att sprida information har även informerat om uppdraget under årliga rikskonferens och i samband med att myndigheten deltagit som utställare på andras konferenser. Utvärderingarna av den nationella utbildningen gav en positiv bild av kunskapsöverföringen då av de svarande uppgav att kunskapen som de förvärvat genom sitt deltagande i kursen var användbar i deras arbete (svarsfrekvensen var ). Kriminalvårdens uppdrag om insatser för kvinnor med våldsproblematik Kriminalvården har fått i uppdrag att utreda vilka förutsättningar de har att erbjuda kvinnor med våldsproblematik liknande verksamhet som kriminalvården erbjuder manliga klienter med samma problematik. Inom ramen för arbetet ska myndigheten se över vilka anpassningar av befintlig verksamhet som behöver göras för att kvinnor med våldsproblematik ska kunna ta del av den. De ska även utreda huruvida det finns behov av nya insatser med anledning av kvinnors specifika behov. Målgruppen bedöms vara de kvinnor som dömts för eller häktats för våldsbrott samt de som bedöms ha en våldsproblematik. Uppdraget skulle redovisas . Arbetsgången och Kriminalvårdens förslag på insatser riktade mot kvinnor Samtliga insatser som beslutats för män med våldsproblematik kan inte genomföras för kvinnor med samma problematik, menar . Vissa insatser ses dock som möjliga att genomföra med förbehåll att de anpassas för kvinnliga intagna: Inrättande av en SRI-avdelning (särskilt resurskrävande intagna). En sådan avdelning anses kräva en högre personaltäthet och utökad kompetens inom personalgruppen. En SRI-avdelning anses först och främst vara lämplig på de två kvinnoanstalter som har högst säkerhetsklass. Prioritering av kvinnor för screening och utredning av före- komst av ADHD. Arbetet omfattar tidiga risk- och behovsbe- dömningar samt läkemedelsbehandling. Vissa program som riktas till män behöver anpassas till kvinnliga klienter. Utöver dessa finns ett relationsvåldsprogram som riktas direkt mot kvinnliga förövare och en pilotverksamhet om relationsvåld kommer att tas i bruk 2014. Arbetet med att anpassa program ligger också i linje med ett annat samtida kriminal- vårdsuppdrag (jämställdhetsintegrering). Utöver en genomgång av tidigare forskning på området har verk- samhetsställen för kvinnliga klienter både i anstalt och inom frivård besökts. En SRI-avdelning för män har också besökts för att se huruvida sådan verksamhet kan överföras på kvinnor. En kartlägg- ning av den kvinnliga klientpopulationen har också gjorts. Trots att andelen kvinnor som bedöms som lämpliga för insatserna anses vara hög konstateras att det finns svårigheter att göra riktade lokala insatser på grund av att grupperna kan bli för små. Detta gäller framför allt frivården då klienternas stora spridning förhindrar insatser, förutom i de större frivårdsdistrikten. Kriminalvården eftersträvar att behandlingar som inte hinner avslutas ska kunna fortsätta och avslutas i frivården. Detta bedöms främst kunna genomföras i de större frivårdsdistrikten. Det bedöms också som rimligt att frivårdsdistrikt med geografisk närhet kan samverka med varandra. avser att fortsätta sin samverkan med andra aktörer, exempelvis socialtjänst, landsting och arbetsförmedling, asveende både kvinnor och män. Myndigheten har också granskat vilka insatser man kan göra för återfallsklienterna och föreslår att de insatser som återfinns under rubriken i dokumentet Våldsamma män i krimi- nalvård även bör gälla för kvinnor. Vilka dessa insatser är framkommer dock inte. (2014). Det handlar om kärlek. Sammanställning och analys av resultat. och Länsstyreslens Öster- götland. (2013). Sammanställning och spridning av erfarenheter från uppdraget att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer – slutrap- port. , Brå (2010). Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. , Brå (2013). Utvärdering av Koncept . (2011). Förbättrat bemötande av unga sexualbrottsoffer – ett utbildningsprogram för rättsväsendet. Dnr JU2011/3982/. (2012). Delredovisning av uppdrag. Dnr JU2011/4765/. (2013). Delredovisning av uppdrag. Dnr 06053/2011 AB 35. (2013). Delredovisning av uppdrag. (2013). Utbildningsprogram om barn som har bevittnat våld och andra övergreppp i nära relatoner. (2014). Utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. (2014). Information till barn som brottsoffer. och Sexualmedicin (2012). Hjälplinjen vid oönskad sexualitet. Delrapport avseende utvecklingsmedel för att motverka sexuellt våld. och Sexualmedicin (2013). Hjälplinjen vid oönskad sexualitet. Delrapport avseende utvecklingsmedel för att motverka sexuellt våld. Inspektionen för vård och omsorg (2014). Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Slutrapport från en nationell tillsyn 2012–2013. : Inspektionen för vård och omsorg. Juth, N. & , C. (2012). Etiska aspekter på rutinfrågor om våldsutsatthet i hälso- och sjukvården samt . , Web Series 58. Kriminalvården (2014). Återrapportering av regeringsuppdrag, Ju 2013/7450/. Kriminalvården (2014). : Krimi- nalvården. i (2014). Särskilt sammanställt skriftligt underlag, inkommit till Brå . i (2012). Länsgruppen mot våld i nära relationer, människohandel för sexuella ändamål samt prostitution. Arbetsplan för perioden –2014. Läns- styrelsen i . i (2011). Mot våld i nära relationer, människohandel för sexuella ändamål och prostitution i . Strategi 2011–2014. i (2012). Regional hand- lingsplan – antagen av länets socialnämnder för perioden – 2014. i (2013). i (2013). Medel mot våld. Så gjorde vi i –2012. i (2013). Frågor kring den regionala utvecklingen inom området våld i nära relation samt om det kompetensstöd som erbjudits. Svar till , dnr 9.1- 39428/2013. i (2014). Följebrev (underlag) till Brå, . i (2014). (2012). Läns- styrelsen i . (2013). Läns- styrelsen i . (2014). Läns- styrelsen i . (2013). Strategi och handlingsplan –2014 för insatser mot mäns våld mot kvinnor, barn som upplever våld samt våld i nära relationer. (2014). Jämställdhets- integrering i –2016. Läns- styrelsen i . i (2013). Frågor kring den regionala utvecklingen inom området våld i nära relationer samt om det kompetensstöd som erbjudits. Svar till , dnr 9.1- 39428/29013. i (2012). Läns- styrelsen i . i (2013). Läns- styrelsen i . i (2014). Läns- styrelsen i . i (2014). Svar på begäran om underlag till Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. i (2011). Till årsredovisning 2011, Jäm- ställdhet/Våld i nära relationer. i (2012). Till årsredovisning 2012, Jäm- ställdhet/Våld i nära relationer. i (2014). Underlag: Jämställdhet utgiftsområde 13. i (2014). Regional utveckling inom området våld i nära relation samt om det kompetensstöd som erbjudits i . i (2014). Arbetet mot mäns våld mot kvinnor, i . Komplettering, skriftligt underlag, inkommit till Brå . i (2014). Sammanställning av årsredo- visningar , 2011, 2012, 2012, området våld mot kvinnor. PM, inkommit till Brå . i län (2014). Särskilt sammanställt skriftigt underlag, inkommit till Brå . i län (2013). Rapportering av regional utveckling i län 2013. Rapportering till , dnr 890-2014-1. i län (2013). Rapportering av regional utveckling i län 2011. Rapportering till , dnr 801-692-13. i (2013). Läns- styrelsen i . i (2014). Läns- styrelsen i . i (2013). Frågor kring den regionala utvecklingen inom området våld i nära relation samt om det kompetensstöd som erbjudits. Svar till , dnr 9.1- 39428/2013. i (2013). Regional utveckling avse- ende arbetet med att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta barn, barn som bevittnat våld och våldsutövare. i (2013). Frågor kring den regionala utvecklingen inom området våld i nära relation samt om det kompetensstöd som erbjudits. Dnr 9.1- 39428/2013. i (2013). Utredning av funktionen kvinnofridssamordnare i . Dnr 801-14803- 13. i (2012). Läns- styrelsen i . i (2013). Läns- styrelsen i . i (2014). Läns- styrelsen i . i (2014). i län (2013). Sammanställning av utbildnings- dagarna Våga se, våga fråga och våga agera! Information, dnr. i län (2013). Plan för att genomföra komptens- och metodstöd om våld i nära relationer till kom- muner och frivilligorganisationer i . i län (2014). Rapportering av regional utveckling inom området våld i nära relationer samt det kom- petensstöd som erbjudits . i (2012). i (2013). i (2014). i (2014). Kartläggning av kommunernas arbete mot våld i nära relationer – 2014. i (2011). Skyddat boende för heders- våldsutsatta personer – slutrapport av en nationell kartläggning. i (2012). Samordning för kvinnofrid – länsstyrelsernas stöd till insatser 2011–2012. i (2013). Gemensamt svar från läns- styrelserna till SKL:s utvärdering [dnr saknas]. i (2013). arbete mot våld i nära relationer. En kartläggning i . i (2014). Lägesredovisning – myndigheters och organisationers arbete mot våld i nära relationer i , . i (2014). Läns- styrelsen i , dnr 800-14741-2014. i (2014). Läns- styrelsen i , dnr 800-14741-2014. i (2014). Läns- styrelsen i , dnr 800-14741-2014. i (2014). Särskilt sammanställt skrif- tigt underlag, inkommit till Brå . i (2012). Ett samhälle fritt från hederstänkande. i Söderman- lands län. i (2012). Slutrapport för barn och kvinnofrid 201-0901 . Dnr 704-2196- 2012. i (2014). Särskilt sammanställt underlag till Brå, dnr 801-2481/2014. Inkom till Brå . i län (2014). Yttrande över utvecklingen i län inom området våld i nära relationer 2013. Dnr 801- 553-2014. i län (2014). Läns- styrelsen i län. i (2012). i (2012). Yttrande över utvecklings- medel 2013. Svar till , . i (2013). Rapportering av regional utveckling inom området våld i nära relationer samt yttrande över ansökningar . Svar till , dnr 704-59- 2013. i (2014). Svar på frågor kring den regionala utvecklingen inom området våld i nära relation samt om det kompetensstöd som erbjudits från i . Svar till , dnr 801-603-2014. Läns- styrelsen i . i (2012). i (2013). Frågor kring den region- ala utvecklingen inom området våld i nära relation samt om det kompetensstöd som erbjudits. Svar till , dnr 9.1- 39428/2013. i (2013). i (2014). i (2012). Mäns våld mot kvinnor – Strategi 2012–2014. i (2012). i (2012). Yttrande angående ansökningar om utvecklingsmedel för arbete mot våld i nära relationer. Svar till , dnr 801-3269-12. i (2013). Rapportering av regional utveckling inom området våld i nära relationer samt yttranden över ansökningar för , . Svar till Social- styrelsen, . i (2013). i (2014). i (2014). Rapportering av regional utveckling inom området våld i nära relation samt om det kom- petensstöd som erbjudits , . Svar till , dnr 801-302-14. i (2012) Årsredovisning 2011. i (2013). i (2014). i (2012). i (2012). Sammanfattande ytt- rande gällande utvecklingsmedel för att kvalitetsutveckla social- tjänstens arbete mot våld i nära relationer 2012. Yttrande, dnr 700-20088-2012. i (2013). i (2013). Återrapportering till av uppdraget nationellt och regionalt kompe- tens- och metodstöd 2012.