sou · H2B344 · 2014-06-23 00:00:00 — Utredningens förslag kommer att leda till att fler gäldenärer beviljas skuldsanering och därmed delvis befrias från betalningsan- svar avseende de skulder som omfattas av skuldsaneringen. De skulder som faller bort hos gäldenären motsvaras av en förlust hos borgenären. Företag som är borgenärer påverkas därmed genom att de riskerar att få minskade intäkter. Men F-skuldsanering ska endast beviljas sådana gäldenärer som är kvalificerat insolventa, vilket innebär att gäldenären ska vara så skuldsatt att han eller hon inte kan antas betala sina skulder inom en överskådlig framtid. En fordran som kan komma att omfattas av en F-skuldsanering är alltså vanligtvis högst osäker för borgenären, i vart fall i ett kortare perspektiv. Det ska också noteras att en ansökan om F- skuldsanering inte skyddar en gäldenär från konkurs. Gäldenärens borgenärer har därmed möjlighet att försätta gäldenären i konkurs om en konkurs av någon annan anledning bedöms ge ett bättre utfall för borgenärerna. Dessutom ska en F-skuldsaneringsgäldenär alltid ha ett betal- ningsutrymme om per kvartal för att få beviljas F-skuldsanering. Således kommer varje F-skuldsaneringsgäldenär att betala åtminstone av sina skulder under en F- skuldsanering. I de allra flesta fall kan borgenärernas intäkter därför förväntas bli större vid en F-skuldsanering än om företagaren i stället hade försatts i konkurs eller hade fortsatt leva som överskuldsatt. Detta är särskilt fallet för de mindre företagen som ofta har oprioriterade fordringar. Medan en konkurs med all san- nolikhet inte hade inneburit någon utdelning för dessa borgenärer, medför skuldsaneringsinstitutets likabehandlingsprincip att de får åtminstone en viss summa betalt i en F-skuldsanering. För de företag som har fordringar på sådana gäldenärer som även skulle kunna beviljas en vanlig skuldsanering, exempelvis när- stående till företagarna, innebär vårt förslag att borgenären får betalt under endast i stället för fem. För dessa borgenärer kan vårt förslag innebära en minskad intäkt. Men eftersom gäldenären vanligtvis kommer att betala ett högre månatligt belopp vid en F- skuldsanering än vid en skuldsanering, är det vår bedömning att denna effekt blir begränsad. Till detta kommer att en ekonomiskt rehabiliterad företagare har goda möjligheter att återgå till entreprenörskap och driva sam- hällsnyttig verksamhet. För de företag som verkar i kreditgivnings- branschen innebär detta att förutsättningarna ökar för att företaga- ren kan beviljas, och betala för, nya krediter. Detta innebär ökade intäkter till kreditgivarna. Men även för övriga bor- genärer kan en sådan företagare bli en stabil och lönsam samarbets- partner. Det är därför vår bedömning att den faktiska kostnaden för borgenärerna kommer att bli begränsad. För de företag som är borgenärer i ett F-skuldsaneringsärende upp- står visst administrativt arbete. Inledningsvis åligger det borgenären att bevaka och anmäla sin fordran. Gäldenären har emellertid själv ansvar för att redogöra för sin skuldbörda. Och eftersom de allra flesta av F-skuldsaneringsärendena följer på en konkurs, kommer skuldförhållandena vanligtvis att vara uppklarade vid en ansökan om F-skuldsanering. Det krävs inte någon experthjälp för detta arbete, som vi bedömer som högst begränsat. förslag om F-skuldsanering kommer enligt förslaget att sändas till samtliga kända borgenärer vars ford- ringar omfattas av F-skuldsaneringen med föreläggande för dem att yttra sig. Ett uteblivet yttrande hindrar inte ett beslut om F- skuldsanering, och det finns ingen skyldighet för borgenärerna att yttra sig. För de borgenärer som väljer att svara på föreläggandet uppkommer en viss administrativ kostnad. Det är emellertid fråga om en begränsad engångskostnad. Sammanfattningsvis har vi upp- skattat att borgenärernas arbetsinsats för uppstart i ett F-skuldsa- neringsärende i genomsnitt kan beräknas ta i anspråk. Vid antagandet att varje arbetstimme motsvarar en kostnad om innebär detta en administrativ kostnad om per borgenär. Precis som skuldsaneringsutredning föreslår vi att samtliga skuldsaneringsbetalningar ska hanteras inom ramen för en Detta innebär mindre administration för borgenärerna än om de själva skulle hantera gäldenärens betalning. Således kommer borgenärerna att få endast en utbetalning , eller sammanlagt tre utbetalningar per F-skuldsaneringsärende. Vid en uppskattning att det kostar att bokföra verifikationen innebär detta en sammanlagd kostnad om . För Kronofogdemyndighetens förmedlingsverksamhet föreslår vi att det för varje betalningsplan ska tas ut en avgift om . Denna avgift belastar borgenärskollektivet genom att återbetal- ningsutrymmet blir lägre. Vid ett antagande att det i genomsnitt finns 12 borgenärer i ett F-skuldsaneringsärende innebär denna avgift en genomsnittlig årlig kostnad för varje borgenär om . Borgenärerna kommer att behöva bevaka om förutsättningar för omprövning föreligger eller inte. Eftersom Kronofogde- myndigheten i egenskap av betalningsförmedlare ska bevaka att gäldenärerna betalar i enlighet med betalningsplanen och upp- märksamma borgenärerna vid eventuell misskötsamhet (jfr SOU 2013:72, s. 72), kommer borgenärerna normalt sett inte att behöva kontrollera att gäldenären betalar enligt betalningsplanen. Däremot behöver borgenärerna bevaka huruvida gäldenären under be- talningsplanens löptid får väsentligt förbättrade ekonomiska för- hållanden. Det kan nämnas att gäldenären vanligtvis själv har ett incitament att anmäla sådana förändringar eftersom han eller hon annars riskerar att betalningsplanens löptid förlängs. Dessutom kommer antagligen de flesta mindre företag att överlåta åt kredit- instituten att bevaka förändringar i gäldenärens ekonomi. En borgenär kommer troligen bara att göra mer djupgående efter- forskningar kring gäldenärens ekonomi på förekommen anledning, och det är vår bedömning att det sällan kommer att finnas sådan anledning. Men när sådana efterforskningar behöver göras blir det oftast en fråga om huruvida det finns ett överskott i gäldenärens eventuella näringsverksamhet eller inte, en fråga som kan kräva en inte obetydlig arbetsinsats av borgenären. Det är svårt att uppskatta hur stor kostnaden för detta arbete är. Det kan t.ex. vara fråga om att gå igenom en företagares årsbokslut eller deklarationer. Vid ett antagande att en borgenär i genomsnitt ägnar cirka en timmes arbete åt en årlig uppföljning av gäldenären innebär detta en sammanlagd kostnad om . Tabell 12.5 Uppskattad genomsnittlig administrativ kostnad per F- skuldsaneringsärende och borgenär Kostnad (kronor) Uppstartskostnad (2 x 400) Bokföring av verifikationer (3 x 30) Årlig uppföljning (3 x 400) Avgift till KFM (500/12x3) Sammanfattningsvis kan en borgenärs administrativa kostnad för ett F-skuldsaneringsärende genom en grov uppskattning beräknas till fördelat över de som F-skuldsane- ringen löper. Detta innebär en genomsnittlig årlig kostnad om . Borgenärernas administrativa kostnader till följd av våra förslag kommer alltså att bli begränsade. De föreslagna reg- lerna medför inga behov av investeringar och påverkar inte heller borgenärernas personalstyrka. 12.7.3Företag vars företrädare är gäldenärer Enbart fysiska personer kan vara gäldenärer enligt den föreslagna lagen. Juridiska personer kan således aldrig vara gäldenärer. Försla- get påverkar emellertid samtliga företag vars företrädare får F- skuldsanering. Vi har tidigare uppskattat att cirka 800 företagare kommer att beviljas F-skuldsanering. Den allra största delen av dessa skuldsaneringsansökningar kommer att ske efter det att företagarens näringsverksamhet har försatts i konkurs. Endast en liten andel av F-skuldsaneringsgäldenärerna kommer att driva ett företag som skuldsaneringen pågår. Dessa företag kommer att påverkas av förslagen i rubricerat avseende. Vi uppskattar att det rör sig om av det totala antalet, det vill säga cirka 80 företag . Huvuddelen av dessa företag kommer att drivas som enskilda firmor. Det kommer troligtvis främst vara fråga om mindre företag. Dessa företag kan förväntas gynnas av förslagen på så sätt att deras företrädare får en möjlighet att hantera sin skuldbörda och därefter fortsätta bedriva näring med förnyad kraft. Med den nuva- rande regleringen är en aktiv företagares möjlighet att beviljas skuldsanering små. Våra förslag möjliggör att en sådan gäldenär inte behöver avveckla en fungerande verksamhet för att kunna komma i fråga för en skuldsanering. Genom att förbättra möjlig- heten att driva de nu nämnda företagen vidare gynnas dessa natur- ligtvis av förslagen. Företagen kan emellertid även påverkas i negativ riktning av för- slagen. Själva inledandet av en skuldsanering riskerar att verka menligt för företagarens verksamhet vad gäller kreditgivning och kundunderlag. Ett företag vars företrädare begär skuldsanering riskerar att få problem i förhållande till sina samarbetspartners eftersom en sådan ansökan indikerar att företagaren har betydande ekonomiska problem. Men en F-skuldsanering ska endast omfatta de seriösa och lojala företagarna. De stigmatiserande effekterna av en F-skuldsanering kommer därför troligtvis att bli mindre än vad som gäller för en skuldsanering enligt den vanliga skuldsanerings- lagen. Och eftersom alternativet för dessa företag är att företrädaren i stället avvecklar verksamheten, är det vår bedöm- ning att de företag vars företrädare ansöker om F-skuldsanering i stort kommer att gynnas av förslagen. Förslagens inverkan på kreditgivningen Om förslaget får inverkan på kreditgivningen kommer detta att påverka även sådana företag som inte uppträder i F-skuldsanerings- ärendet. Vi har i avsnitt 12.6.3 gjort bedömningen att förslagen enbart kommer att få marginell inverkan på kreditgivningen. Det finns inget som tyder på att förslagen kommer att leda till generellt försämrade kreditvillkor. En möjlig effekt av förslagen kan däremot vara att de företag som ligger nära den gräns för när kredit inte ska bevil- jas, kommer att få svårare att få krediter. En del av dessa företag kan då få svårt att överleva. En annan möjlig effekt är att riskpre- mien för denna grupp av företag höjs och att de således drabbas av högre kreditkostnader. En sådan konsekvens är negativ för de företag som berörs. Men som vi har framfört är det vår bedömning att denna effekt kommer att blir högst begränsad. Förslagens inverkan på konkurrensförhållandena för företagen Vi har i avsnitt 12.6.4 analyserat förslagens inverkan på konkurren- sen. Vår slutsats är att förslagen inte påverkar konkurrensförhål- landena för företagen på något negativt sätt utan i stället bidrar till att främja en sund konkurrens. Övriga konsekvenser för företagen Våra förslag förväntas också leda till positiva effekter för de övriga företagen. Genom att ekonomiskt rehabilitera fler överskuldsatta personer kan fler individer återgå till en samhällsnyttig verksamhet. F-skuldsaneringens betydelse för gäldenärens möjlighet att återgå till förvärvsarbete är en omständighet som särskilt ska beaktas i skälighetsbedömningen. Att fler personer får möjlighet till syssel- sättning, och därmed en högre inkomst, gynnar företagen genom bland annat ökad köpkraft i samhället. Och att fler personer får möjlighet att återvända till företagandet innebär att övriga företag får fler potentiella kunder, leverantörer och andra samarbets- partners. Våra förslag förväntas också sända signaler till presumtiva före- tagare och därmed bidra till en ökning av nyföretagandet och ökad ekonomisk tillväxt. Även denna omständighet kommer företagen till del genom bland annat fler potentiella kunder och samarbets- partners. 12.7.5Särskilt om förslagens konsekvenser för små företag har vanligtvis sämre möjligheter att skaffa kunskap om ett nytt regelverk. Genom att vi föreslår att den nya skuldsane- ringsformen ska införas i en särskild lag blir regelverket tydligt och det finns bättre möjlighet att anpassa reglerna till företagarnas för- utsättningar. Detta underlättar för de små företagen, vars förut- sättningar att hantera regelverket utan experthjälp blir större. Även förslaget om att domstolarna ska underrätta konkursgäldenären om skuldsaneringssystemet verkar i samma riktning. Förslagen underlättar för de små företagen genom att ansvaret för att redogöra för skulderna finns hos gäldenären i stället för hos borgenären. Således begränsas risken för att små företag, som har mindre resurser att bevaka fordringsanspråk än de större företagen, går miste om rätten till betalning. Även förslaget om att kungörelse ska kunna ske i lokala tidningar kan av samma anledning förväntas gynna de mindre företagen. Stora företag har vanligtvis rutiner och stöd för att hantera betalningar av fordringar och fakturor. Så är inte alltid fallet hos de små företagen. Förslaget om betalningsför- medling underlättar för de mindre företagen eftersom de inte behöver administrera och hantera gäldenärens betalning . Små företag har ofta oprioriterade fordringar. För dessa borge- närer kan en F-skuldsanering innebära en större utdelning än en eventuell konkurs eftersom de vid en F-skuldsanering, till skillnad från vad som gäller vid en konkurs, alltid är garanterade att få en viss del av sina fordringar betalda. I övrigt kommer förslagen inte särskilt påverka de mindre före- tagen i förhållande till de större. 12.8Konsekvenser för enskilda personer Bedömning: Förslaget ökar förutsättningarna för överskuld- satta företagare att beviljas skuldsanering. För borgenärerna medför förslaget risk för minskade intäkter. Våra förslag kommer att leda till utvidgade möjligheter för överskuldsatta företagare att beviljas skuldsanering. Även sådana överskuldsatta företagare som har varit utestängda från systemet, kan komma att få skuldsanering. Förslagen är positiva för dessa gäldenärer eftersom det ger dem en möjlighet att komma till rätta med sin skuldbörda och återgå till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv. De personer som kan beviljas F-skuldsanering är främst företa- gare eller före detta företagare. Men även närstående till en företa- gare kan komma i fråga för det nya skuldsaneringssystemet. Genom förslaget om en treårig betalningsplan kommer gäldenä- rerna att snabbt bli ekonomiskt rehabiliterade och få möjlighet att återgå till förvärvsarbete. Även förslaget om att betalning ska ske redan vid inledandebeslutet medför att gäldenärens ekonomiska rehabilitering påskyndas. En del av de beräknat 800 gäldenärer som kommer att beviljas F-skuldsanering har hemmavarande barn. Att dessa gälde- närer får en möjlighet att återgå till ett drägligare och mer samhällsnyttigt liv påverkar även deras barn och övriga familj. De negativa effekter som ett ekonomiskt utanförskap medför kan minska för dessa familjer, som det ekonomiska utrymmet blir större. Enskilda personer som är borgenärer och kommer i kontakt med den nya skuldsaneringsformen kommer att påverkas av förslagen. Exempel på personer som kan vara borgenärer i ett F-skuldsane- ringsärende är personer som har sålt någonting på kredit utan att få full betalning, som har lånat ut pengar till gäldenären eller är berättigade till skadestånd från denne. Dessa personer riskerar att få minskade intäkter till följd av att deras fordran på gäldenären skrivs ned. Men enskilda personer har ofta oprioriterade fordringar. Eftersom alternativet till en F- skuldsanering är en konkurs för gäldenären kan för- slaget för dessa borgenärer i många fall innebära större intäkter än enligt den nu gällande ordningen. Även i övrigt påverkas privatper- soner som är borgenärer på liknande sätt som företag som är bor- genärer (se avsnitt 12.7.2 ovan). 12.9Konsekvenser för övriga aktörer Bedömning: Utredningens förslag kan också beröra andra aktö- rer, som t.ex. konkursförvaltare, revisorer och redovisningskon- sulter, som i sin yrkesroll kommer i kontakt med skuldsa- neringsinstitutet. Vi föreslår inga lagstadgade uppgifter för konkursförvaltarna, revi- sorerna eller redovisningskonsulterna. Däremot kan dessa aktörer ändå beröras av förslaget eftersom de kommer i kontakt med potentiella F-skuldsaneringsgäldenärer. Det är i dessa situationer viktigt att även dessa aktörer har kunskap om skuldsaneringsfor- men och kan informera gäldenären om denna. Dessa aktörer bör upplysas om den nya formen av skuldsane- ring. bör verka för att öka medveten- heten om att möjligheten till F-skuldsanering finns. Detta kan ske genom olika informationskanaler och genom utformandet av ett informativt upplysningsmaterial. skuldsaneringsutredning har föreslagit att och ska utveckla och driva en internetportal med information om skuldsanering för gäldenärer, fordringsägare och andra aktörer som kommer i kontakt med skuldsatta. Denna internetportal bör även omfatta information om F-skuldsanering. Genom dessa åtgärder kommer det att finnas lättillgänglig information om F-skuldsane- ringssystemet som de nu nämnda aktörerna kan tillgodogöra sig. 12.10Konsekvenser för anslutning till Europeiska Unionen Bedömning: Utredningens förslag är i överensstämmelse med åtaganden till följd av EU-medlemskapet. finns i den s.k. insolvensförordningen (för- ordning [EG] nr 1346/2000 om insolvensförfaranden). Förord- ningen innehåller regler om jurisdiktion, erkännande och tillämplig lag samt regler om samordning av insolvensförfaranden som inleds i flera länder. Förordningen är tillämplig när gäldenären har ett driftsställe eller borgenärer i en annan medlemsstat än sin egen. pågår förhandlingar om en modernisering av insol- vensförordningen. Vi har gjort bedömningen att förslagen i detta betänkande inte berör sådana rättsområden som regleras i insol- vensförordningen. Våra förslag ligger i linje med kommissionens arbete för att underlätta för seriösa företagare att starta på nytt efter en miss- lyckad företagssatsning. Det är vår bedömning att våra förslag i allt väsentligt tillmötesgår kommissionens rekommendation av om en ny strategi för att hantera konkurs och insolvens (se avsnitt 3.5.3). Enligt rekommendationen bör entreprenörers skulder som varit föremål för en konkurs skrivas av fullständigt senast räknat från det datum då domstolen beslutade om att inleda konkursförfarandet eller, vid ett förfarande som omfattar en återbetalningsplan, det datum då återbetalningsplanen började genomföras. Enligt rekommendationen bör medlemsstaterna kunna bibehålla eller införa striktare bestämmelser för att avskräcka bland annat ohederliga entreprenörer eller gäldenärer som inte följer en återbetalningsplan eller någon annan rättslig skyldighet som syftar till att skydda borgenärernas intressen, eller trygga försörjningen för entreprenören och dennes familj genom att denne tillåts att behålla vissa tillgångar. Vi gör bedömningen att våra förslag tillmötesgår kommission- ens rekommendationer, främst genom att vi föreslår att betalnings- planens längd ska vara . Att den föreslagna skuldsanerings- formen endast är tillgänglig för de seriösa företagarna medför inte att förslagen går emot rekommendationen eftersom det i rekom- mendationen finns möjlighet att göra undantag för att avskräcka ohederligt agerande. 12.11Övriga konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen Bedömning: Ett genomförande av de förslag som vi lämnar bör ha vissa positiva effekter för möjligheten att minska brottslig- heten. Förslagen kommer inte medföra några övriga konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbe- tet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet, för små företags förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen, ska enligt 15 § kommittéförordningen konsekvenserna i detta avseende anges i betänkandet. I avsnitt 12.7 har vi beskrivit förslagens påverkan på företag, och då särskilt för de små företagen i förhållande till de större. Våra förslag kan ha viss betydelse för möjligheten att minska brottsligheten, och då främst ekonomisk sådan, eftersom en före- tagare som misstänks för att ha agerat brottsligt i sin näringsverk- samhet kommer att vara diskvalificerad från F-skuldsanering. Det är tänkbart att vetskapen om detta förhållande bidrar till att en företagare vars verksamhet börjar gå dåligt sköter sin bokföring och sina övriga åtaganden mot det allmänna och mot borgenärerna på ett godtagbart sätt. Denna påverkan blir emellertid med stor sannolikhet begränsad. I övrigt kommer våra förslag inte att med- föra några övriga konsekvenser av det slag som anges i 15 § kom- mittéförordningen. 13.1Förslaget till lag (20xx:xxx) om skuldsanering för företagare och närstående till företagare 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skuldsanering för före- tagare och närstående till företagare (). Paragrafen innehåller en övergripande beskrivning av lagens tillämpningsområde. Bestämmelsen kompletteras med reglerna i 5– 10 §§ som innehåller de närmare villkoren för att en F-skuld- sanering ska kunna beviljas. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 5.3. I paragrafen anges att bestämmelserna i lagen gäller för före- tagare och närstående till företagare. Denna form av skuldsanering betecknas som F-skuldsanering. Vad som avses med företagare och närstående till företagare framgår av 2 § (se nedan). 2 § I lagen avses med näringsverksamhet: verksamhet som är av ekonomisk natur och av sådan karaktär att den kan betecknas som yrkesmässig, företagare: en fysisk person som driver eller har drivit näringsverksamhet, närstående: make, sambo, barn eller förälder. Paragrafen anger lagens definitioner av begreppen närings- verksamhet, företagare, och närstående. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 5.3. Bestämmelsens första led innehåller en definition av begreppet näringsverksamhet. Begreppet finns även i skuldsaneringslagen (4 § fjärde stycket). Av bestämmelsen framgår att med näringsverk- samhet avses verksamhet som är av ekonomisk natur och av sådan karaktär att den kan betecknas som yrkesmässig. Detta innebär inte några större krav på verksamhetens omfattning. Även personer som på sin fritid mot ersättning utför tjänster åt andra ska anses driva näringsverksamhet i lagens mening så snart det inte är fråga om enstaka uppdrag (jfr prop. 1995/96:5, s. 163). Det ligger dock i sakens natur att personer med en verksamhet av väldigt liten omfattning vanligtvis inte blir överskuldsatta på grund av sin näringsverksamhet (jfr kravet på näringsrelaterade skulder i 5 § 1 och 3). Av andra ledet framgår att med en företagare avses en fysisk person som driver eller har drivit näringsverksamhet. Begreppet motsvarar begreppet näringsidkare men med två viktiga skillnader; dels inkluderar begreppet företagare endast fysiska personer, dels omfattas även personer som har avslutat sin näringsverksamhet av begreppet. I övrigt är begreppen tänkt att omfatta samma krets av personer. Samtliga personer som anses vara näringsidkare enligt 4 § fjärde stycket skuldsaneringslagen, kommer alltså att anses vara företagare enligt denna lag. Att driva näringsverksamhet innebär i detta sammanhang att vara faktisk eller formell företrädare för en näringsverksamhet oavsett vilken företagsform som näringsverksamheten drivs i. Det kan således vara fråga om att vara företrädare för exempelvis ett aktiebolag, ett handelsbolag eller en enskild firma. Någon legal- definition av begreppet företrädare finns inte, men begreppet används i andra sammanhang, exempelvis i samband med frågor om ansvar för brott enligt 11 kap. och företrädaransvar enligt SFL. Av aktiebolagslagen följer att styrelsen och verk- ställande direktör är legala ställföreträdare för aktiebolag, och dessa personer är normalt att anses som företrädare. Så är fallet även om uppdraget enbart har varit av formell natur.