sou · H2B321 · 2014-04-10 00:00:00 — hade dessa andelar ökat till av befolkningen och av arbets- ställena. Anledningen till att procentsatserna skiljer sig åt mellan redovisningen av / teoretiskt och /s faktisk är att Uppföljning, kartläggning, framtid /s teoretisk hastighet mäts i andel hushåll medan /s faktisk hastighet mäts i andel av befolkningen. Tabell 3.2 Tillgång till bredband om minst /s (faktisk hastighet) Källa: PTS. Det är stora geografiska variationer i tillgången till bredband om minst /s. var det 13 kommuner som hade en lägre täckningsgrad än och 13 kommuner som hade en högre andel av hushållen med tillgång till /s än (sex av dessa kommuner återfanns i ). Tabell 3.3 Tillgång till bredband om minst /s (faktisk hastighet), kommuner med lägre än täckningsgrad, respektive kommuner med högre än täckningsgrad Källa: PTS. Uppföljning, kartläggning, framtid I PTS kartläggning redovisas täckningen av fiber/fiber-LAN och kabel-tv-nät på dels kommun-/länsnivå, dels inom tätort/småort och utanför tätort/småort. Enligt PTS Bredbandskartläggning har följande utveckling av bredbandsinfrastruktur skett i landet –2012, se tabell 3.4, avseende fiber/fiber-LAN och kabel-tv-nät. Tabell 3.4 Andel av befolkning och arbetsställen med tillgång till fiber/fiber-LAN och kabel-tv (DOCSIS 3.0) Total tillgång till bredband via fiber/fiber-LAN I tätort och småort Utanför tätort och småort Total tillgång till bredband I tätort och småort Utanför tätort och småort Källa: PTS. Den totala täckningsgraden för bredband via fiber/fiber-LAN var för befolkningen och för arbetsställen . Det är framför allt utbyggnaden i tätort och småort som ger dessa relativt höga siffror. Utanför tätort och småort har utbyggnaden av fiber skett betydligt långsammare. täckte bredband via fiber/fiber-LAN av befolkningen och av arbetsställen belägna utanför tätort och småort. hade andelen ökat till av såväl befolkning och arbetsställen utanför tätort och småort. Det motsvarar en ökning på nästan 100 000 personer samt 19 000 arbetsställen. Till- gången till fiber/fiber-LAN skiljer sig stort mellan olika kom- muner. I 16 kommuner understeg täckningsgraden av befolkningen, se tabell 3.5. Uppföljning, kartläggning, framtid SOU 2014:21 Tillgång till fiber/fiber-LAN i kommuner med lägre än Källa: PTS. I tabell 3.4 kan utläsas att andelen av befolkningen med bredband via kabel-tv uppgick till och att andelen arbetsställen med bredband via kabel-tv uppgick till . Tillgången till bredband via kabel-tv förekommer mest i flerfamiljs- hus i tätorter samt i viss utsträckning även i radhus och kedjehus. Andelen med tillgång till bredband via kabel-tv i tätort och småort uppgick till av hushållen och av arbets- ställena. Utanför tätort och småort är tillgången till bredband via kabel-tv nästintill obefintlig. Orsakerna är att större flerfamiljshus är ovanligare i dessa områden samt att i de fall de har kabel-tv så har dessa nät ännu inte uppgraderats till DOCSIS 3.0. Tillgången till bredband via kabel-tv och fiber är således vanli- gast i tätorter och småorter, och det är en betydande andel av befolkningen som har tillgång till båda teknikerna. Av dem som 2012 hade tillgång till kabel-tv hade även tillgång till fiber/fiber-LAN. Uppföljning, kartläggning, framtid Utbyggnaden av LTE är intressant ur flera perspektiv dels genom att den ökade konsumtionen och efterfrågan av bredbandstjänster i mobilnäten bidrar till en intensiv utbyggnad, dels genom att den utvecklingen också bidrar till att stimulera utbyggnaden av fiber då alltfler basstationer behöver anslutas med fiber för att klara den höga överföringsmängden som efterfrågas. Vi har därför valt att presentera statistik kring utbyggnaden här. Den fortsatta utbygg- naden och en diskussion kring vad en övergång till tekniken LTE Advanced kan innebära görs längre fram i kapitlet. Tabell 3.6 Tillgång till bredband via LTE I tätort och småort Källa: PTS. Vi kan inte redovisa statistik som beskriver utvecklingen . Detta beror på att det underlag som PTS har samlat in inte har bearbetats och därmed inte kan användas i vår uppföljning av utvecklingen vad gäller bredbandstäckning. Vi väljer i stället att redovisa de iakttagelser som konsultföretaget har gjort i fråga om utbyggnaden av framför allt fiber. A-focus baserar sina iakttagelser på samtal med större nätägare om utbyggnadstakten . A-focus konstaterar följande: Fiberbaserat accessnät har byggts ut av marknadens aktörer i ännu större utsträckning . Utbyggnaden sker nu till stor del i områden där befolkningstätheten är lägre. Det betyder att investeringen per utbyggt anslutet hushåll och arbetsställe blir högre . Det är en fortsatt tillväxt i utbyggnaden till hushåll i flerfamiljs- hus och till arbetsställen men tillväxttakten är lägre . Villamarknaden präglas av den största tillväxten relativt sett och har haft en snabbare utbyggnadstakt . Uppföljning, kartläggning, framtid Stödfinansierade projekt stimulerar villamarknaden i glest bebyggda områden och dessa anslutningar utgör en väsentlig andel av det totala antalet fiberanslutna villor. Mindre företagsområden utanför stadskärnan har bearbetats. Många av de stödfinansierade fiberinfrastrukturprojekt i glest bebyggda områden börjar bli färdigställda som vissa av marknadens aktörer bearbetar glesbygdsprojekt i större utsträck- ning . Andelen med bredband via kabel-tv är relativt , däremot sker det en kontinuerlig uppgradering av kabel-tv som dels medför en viss tillväxt av hushåll och arbetsställen som får /s respektive /s via kabel-tv, dels medför att ännu högre överföringshastigheter erbjuds (upp till 1 Gbit/s).9 LTE har byggts ut ytterligare. Det har skett förtätningar i tät- orter och fortsatt utbyggnad i glest bebyggda områden. A-focus uppskattar att 20–av basstationerna har fiberanslutits under året.10 Marknadens aktörer investerar i minst samma omfattning som men de hushåll och arbetsställen som byggs ut till är relativt sett mer kostsamma än tidigare . Marknadens aktörer har fortsatt att investera som statliga stöd också bidrar till en kontinuerlig tillväxt i andelen hushåll och företag som får tillgång till bredband. De hushåll och företag som har tillgång till bredbandsinfrastruktur motsvaras av de som ger högst intäkter i relation till kostnaderna. Det betyder att det främst är hushåll och företag i tätorter och med relativt många kunder på liten ytan, dvs. flerfamiljshus och stora företag som har tillgång till bredband. De nya målgrupperna kostar mer per anslutning. Det betyder att även om investeringarna sker i motsvarande omfatt- ning som tidigare så kan tillväxten i antal avta. Utvecklingen talar emellertid för att utbyggnaden skett i ungefär samma takt som , möjligen med en viss avtagande effekt. Den avta- gande effekten kan i viss mån uppvägas av att LTE byggs ut i snabbare takt. 9Information hämtad från kabel-tv-operatörer samt deras årsredovisningar. 10Sammanfattning för – marknad för svart fiber i . A-focus, 2013. Uppföljning, kartläggning, framtid 3.1.3Täckningsgrad i ett europeiskt perspektiv EU kommissionen har låtit göra en uppföljning av det europeiska målet om att alla i bör ha tillgång till grundläggande bredband , samt en strävan att uppnå att alla i har tillgång till internethastigheter på över /s för år 2020.11 Studien kartlägger hur stor andel av hushållen som 2012 hade täckning av nio olika bredbandstekniker. Studien följer upp EU:s 27 medlemsstater samt , , och Schweiz.12 Resultatet redovisas dels på nationell nivå dels på landsbygdsnivå13. Tre tekniker bedömdes i studien kunna leverera en överföringshas- tighet om minst /s; VDSL, FTTP14 och kabel-tv (DOCSIS 3). Alltså samma tekniker som PTS i sin uppföljning av målen i regeringens bredbandsstrategi 2013 bedömt utgöra tekniker som bidrog till uppfyllandet av regeringens bred- bandsmål och EU:s mål. I tabellen nedan redogörs för ett urval av de värden som presenteras i uppföljning. Urvalet har gjorts med hänsyn till att det ska vara möjligt att göra jämförelser med PTS bredbandskartläggning. Det som redovisas är andelen hushåll i respektive land som har tillgång till FTTP, kabel-tv, LTE respektive NGA. 11European Commission: Broadband coverage in Europe in 2012 Mapping progress towards the coverage objectives of the Digital Agenda, Contract number: SMART 2012-0035 Version 1.01. 12Uppgifterna som rör baseras på PTS Bredbandskartläggning. 13Den engelska termen rural area definieras i rapporten som ett område där befolknings- mängden är lägre än 100 personer per kvadratkilometer. 14FTTP, Fibre to the premises, definieras i rapporten enligt följande: FTTP is broadband provided over fibre optic cables going all the way to the home or business premises. This definition also includes FTTB, where fibre terminates at a large and broadband distribution within the , to different flats for example, is by a different non-fibre technology such as VDSL. Uppföljning, kartläggning, framtid SOU 2014:21 Täckningsgrad i ett europeiskt perspektiv FTTP (total) cable LTE (total - FTTP (rural) cable LTE (rural) - (total) - % (rural) - % households households households NGA - total households households households NGA - rural Källa: European Commission: Broadband coverage in Europe in 2012. Resultatet från denna studie visar att har den högsta hus- hållstäckningsgraden av LTE och att täckningsgraden även är relativt hög i landsbygdsområden, respektive 71 pro- cent. hamnar enligt studien på delad 4:e plats vad gäller hushållstäckningsgrad av FTTP på nationell nivå. Även när det gäller hushållstäckningsgrad av FTTP i landsbygdsområden har en relativt hög nivå och hamnar på 7:e plats. Uppföljning, kartläggning, framtid 3.2Hur tillgången till bredband har uppnåtts Enligt våra direktiv ska vi kartlägga hur tillgången till bredband med hög överföringshastighet har uppnåtts med hänsyn till investe- ringar av marknadens aktörer, befintliga statliga stöd för bred- bandsutbyggnad samt regionala och lokala initiativ. Regeringen skriver i sin bredbandsstrategi att det är marknadens uppgift att göra investeringar i bredbandsinfrastruktur och att de nya målen som infördes för bredbandspolitiken tydligare behövde grundas på en marknadsmässig utbyggnad (och på de åtgärder/verktyg som möjliggörs genom lagen om elektronisk kommunikation). Det är därför på sin plats att definiera två centrala begrepp nämligen marknaden och marknadsmässig utbyggnad. Enligt vårt resonemang är de aktörer som agerar på marknaden att betrakta som marknaden. De som bygger ut bredbands- infrastruktur är privata och offentliga aktörer såsom kommersiella operatörer och kommunala stadsnät15 och till viss del byalag. Vi betraktar dock inte byalag som en av marknadens aktörer eftersom den utbyggnad de initierar endast är till för att tillfredsställa efterfrågan på bredband för eget bruk. Marknaden består således av kommersiella operatörer och kommunala stadsnät. Vi definierar en marknadsmässig utbyggnad som en utbyggnad som sker genom marknadsmässiga investeringar. En marknads- mässig investering i sin tur definierar vi som en investering som bedömts som lönsam med beaktande av det avkastningskrav som ägaren ställer på aktören. En annan faktor som påverkar lön- samhetsbedömningen är vilken avskrivningstid som används. Vi antar att en marknadsmässig investering i detta fall inte har en alltför lång avskrivningstid. En marknadsaktör gör dock inte alltid marknadsmässiga invest- eringar. Exempelvis kan en kommun bygga ut till sina invånare i områden där investeringen inte bedöms som lönsam på kort sikt och där det därmed inte skulle ske en marknadsmässig utbyggnad. Tillväxten i antal hushåll och arbetsställen som mellan 2010– 2013 har fått tillgång till bredband med överföringshastigheter om /s-100 Mbit/s, har tillkommit genom investeringar i före- trädesvis ny infrastruktur i form av fiber. Till detta kommer i vissa fall uppgradering av befintlig utrustning i existerande infrastrukturer, t.ex. 15 Det finns olika typer av ägarstrukturer representerade bland stadsnäten. Det förekommer att stadsnät drivs som självständigt bolag, som en affärsenhet inom ett energibolag eller att stadsnätet är del av det och därmed ingår i den kommunala förvaltningen. Uppföljning, kartläggning, framtid för kabel-tv näten. De investeringar som har gjorts har framför allt finansierats av marknadens aktörer och de har därmed bidragit till en kontinuerlig utbyggnad av bredbandsinfrastruktur under peri- oden. Därtill kommer finansiering genom statliga stöd, vilka har bidragit till att finansiera utbyggnaden av ny fiberbaserad infra- struktur på landsbygd och i glesbygd. Investeringarna via mark- nadens aktörer och via statliga stöd har, vilket vi beskriver nedan, huvudsakligen kompletterat varandra. Av de totala investeringarna kan vi konstatera att det har varit stora geografiska skillnader i antal personer och arbetsställen som fått bredbandsinfrastruktur genom den utbyggnad som skett. –2013 har nästan 1,2 miljoner personer och arbetsställen i tätort och småort fått tillgång till fiber , vilket motsvarar en andel på av de personer och arbetsställen som finns på dessa platser. Detta kan jämföras med en tillväxt utanför tätort och småort i faktiskt antal på uppskattningsvis cirka 55 000 personer och arbetsställen, vilket i sin tur motsvarar av totalt antal personer och arbetsställen som finns på landsbygd och i glesbygd. Tillväxttakten är således fortfarande betydligt mer långsam på dessa ställen. Ett flertal regionala och lokala initiativ har varit en förutsättning för de investeringar och därmed utbyggnad som har finansierats med statliga stöd. Dessa initiativ har varit av olika karaktär där den gemensamma faktorn, förutom finansieringsstödet i sig, varit sam- ordning av olika slag. På regional nivå har regioner och länsstyrelser samordnat kommunerna genom framtagande av regionala bred- bandsstrategier, utbildnings- och informationstillfällen, hantering av vissa stöd, ansvarat för kommunikation gentemot myndigheter och andra samverkansforum som Bredbandsforum och Läns- samverkan Bredband 2.0. På lokal nivå har kommuner tagit fram kommunala bredbandsstrategier och administrations- och informa- tionsstöd till byanät. Byanäten har samlat och engagerat den lokala befolkningen och de lokala företagen i fiberutbyggnaden i lands- och glesbygdsområden. Vi kan se att de lokala och regionala initiativen har fungerat som en samverkanskedja från den nationella bredbandsstrategin ner till slutanvändaren. Utbyggnaden av fiber i framför allt lands- och glesbygdsområden har varit beroende av att denna kedja finns. Vi tror som vi kommer att beskriva längre fram att denna kedja behöver förstärkas för att främja bredbandsutbyggnaden. Uppföljning, kartläggning, framtid 3.2.1Investeringar av marknadens aktörer I sin årliga uppföljning av regeringens bredbandsstrategi har PTS uppskattat och publicerat uppskattningar kring investeringarnas omfattning i fasta och mobila bredbandsinfrastrukturer för perio- den –2012.16 Myndigheten har även kontinuerligt uppdaterat dessa värden samt gjort vissa uppskattningar för . PTS bedömningar har baserats på information och årsredovisningar från aktörer som anlägger bredbandsinfrastruktur i , samt i de fall uppgifter saknats eller inte särredovisats baserats på uppskatt- ningar. Framför allt är det uppgifter som saknats, men PTS har antagit att utvecklingen i stort liknar utveck- lingen . Dessa uppskattningar ligger till grund för nedanstående kartläggning av investeringar finansierade av mark- nadens aktörer samt finansierade genom statliga stöd. Med hänsyn tagen till såväl investeringar från marknadens aktörer och till statliga stöd, uppskattas de totala investeringarna i fasta och mobila bredbandsinfrastrukturer – 2013 till . De årliga totala investeringarna har varit relativt jämna och uppgått till mellan 8,3– för fast och mobil infrastruktur till- sammans. Diagram 3.1 Investeringar i mobil och fast infrastruktur, 2010–2013 Källa: PTS. 16 Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi. PTS, 2013. Uppföljning, kartläggning, framtid Av dessa ingår finansiering genom stöd med . Stödens omfattning baserar sig på infor- mation inhämtad från PTS, , i samt om medel till beviljade projekt för den aktuella perioden. Det betyder att de totala investeringarna finansierats av marknadens aktörer till för perioden. Diagram 3.2 Investeringar i fast och mobil infrastruktur –2013, fördelat på marknadens aktörer Källa: PTS. Den aktör på marknaden som står för de största investeringarna är TeliaSonera, som investerar både i fast infrastruktur och i mobil infrastruktur. Av marknadens aktörers totala investeringar, dvs. exklusive stödfinansierade investeringar, uppgår TeliaSoneras andel till . I diagram 3.3 ser vi att, förutom stadsnäten, de fyra mest investeringsintensiva aktörerna också är ägare av mobil infrastruktur. Uppföljning, kartläggning, framtid Diagram 3.3 Investeringar gjorda av marknadens aktörer 2012–2013, fast och mobil infrastruktur Källa: PTS. De svenska mobiloperatörerna har framför allt investerat i utbygg- naden av LTE. Även om dessa investeringar i sig inte nödvändigtvis medför en utökad täckning av bredbandsinfrastrukturer med kapa- citeter på /s och /s så driver dessa investeringar också investeringar i fiber eftersom basstationerna behöver anslutas med fiber i allt större utsträckning. Av de totala investeringarna har fast infrastruktur utgjort 51–, eller nästan . Investe- ringarna i fast infrastruktur har, som vi tidigare konstaterat, framför allt skett i fiberbaserad infrastruktur. Enligt de uppskatt- ningar som konsultföretaget gjort, uppgår fiberinveste- ringarna totalt för perioden till , se diagram 3.4. Som vi nämnt tidigare baseras vissa av dessa värden på uppskattningar då det inte går att hitta de exakta uppgifterna hos samtliga aktörer då de inte alltid särredovisas. Uppföljning, kartläggning, framtid Diagram 3.4 Investeringar i fiberbaserad infrastruktur, 2010–2013 Källa: PTS; Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi, samt kontinuerliga uppskattningar/upp- dateringar samt A-focus uppskattningar och uppgifter om beviljade stöd. De årliga fiberinvesteringarna varierar från till 4 miljarder kronor17. Det är större variationer mellan olika aktörers investeringar än vad som kan utläsas av totalen. Exempelvis hade relativt stora stadsnät sänkt sina investeringar i fiber påtagligt –2012 jämfört med , t.ex. och Gothnet som till- sammans sänkte sina investeringar med mellan . Till viss del kompenserades dessa sänkningar av att andra större stadsnät höjde sina investeringar i vissa områden. Det är ett litet antal stadsnät som står för en relativt stor andel av stadsnätens gemensamma investeringar. var andel av stadsnätens totala investeringar. De nio näst- följande stadsnäten, utifrån investeringsvolym, hade en andel av stadsnätens totala investeringar på , vilket betyder att de tio största stadsnäten stod för en andel av stadsnätens investeringar på . Fördelningen mellan investeringarna som finansieras av mark- nadens aktörer och genom stöd förändras där stöden får en allt högre andel. Baserat på de insamlade uppgifterna utgjorde stöden av de totala investeringarna i fast infra- struktur medan andelen stigit till av investe- 17 Enligt A-focus uppskattningar. Uppföljning, kartläggning, framtid ringarna i fast infrastruktur . Förklaringen till detta är, som vi nämnt ovan, att de första stödfinansierade projekten påbörjades för att därefter växa i antal. Även stöden har förändrats och ytterligare medel tillskjutits . sker en förändring avseende i vilka kundseg- ment aktörerna investerar, framför allt vad gäller fiber. Utbyggnad till flerfamiljshus samt stora företag och arbetsställen i tätorter var prioriterade . har det varit fortsatt tillväxt i dessa kundsegment men den är avtagande. Däremot har tillväxten mot företagskluster i mindre orter eller utanför tätorten ökat något, men framför allt är det investeringar i fiber till villor som haft den största tillväxten. Enligt Bredbandsforums förstudie18 kring villor var tillväxttakten cirka 30 000 villor. Parallellt med detta sker även en utbyggnad av fiber till fastig- heter med kabel-tv samt kontinuerliga uppgraderingar av befintligt kabel-tv-nät till DOCSIS 3.0 med allt högre överförings- hastigheter. Det har inte medfört en ökad utbyggnad av ytterligare fastigheter med kabel-tv då denna marknad i princip är mättad. Utvecklingen har dock inneburit att fler slutanvändare fått tillgång till bredband med allt högre överföringshastigheter och den ökade användningen har inneburit att fler flerfamiljshus har behövt fiber ändra fram till huskroppen. Investeringar i kopparnätet är i stort sett obefintliga . I tätbefolkade områden med har marknadens aktörer gjort mer- parten av fiberinvesteringarna . I glest bebyggda områden genomförs investeringar så gott som uteslutande i projekt som finansierats med hjälp av statliga stöd. Majoriteten av beviljade projekt har påbörjats och . Dessa stöd har haft en sammanlagd budget på , av dessa medel har beviljats för bredbandsprojekt vid utgången av , vilket var en ökning med sedan utgången av 2012.19 18Fiber till – En förstudie av tillgång och modeller för utbyggnad av fiberbaserat bredband till enfamiljshus. Bredbandsforum, 2013. 19Information från PTS, , i samt om medel till beviljade projekt. Uppföljning, kartläggning, framtid 3.2.2Statliga stöd för bredbandsutbyggnad Genom en relativt låg befolkningstäthet och med en betydande andel av befolkningen i lands- och glesbygd har en större utmaning än de flesta andra europeiska länder. Utanför tätort och småort är penetrationen av infrastruktur för bredband med höga överföringshastigheter låg, vilket är en av de största utmaningarna för att nå regeringens bredbandsmål. har det funnits statligt ekonomiskt stöd i syfte att stimulera bredbands- utbyggnad i glest bebyggda områden. Totalt har den statliga finan- sieringen sammantaget uppgått till . Dessa medel har varit fördelade på några olika stödformer och avgränsats till utbyggnad av fiberbaserad infra- struktur. Det har skett genom kanalisationsstödet, landsbygds- programmet, PTS medfinansiering och genom strukturfonderna. Även vissa kommuner och län/regioner har tillskjutit medel. Stöd- programmen uppställer inga krav på att stöden ska användas för att anlägga infrastruktur i form av fiber, men det är det som stöden främst har använts till. Bredbandsutbyggnaden i glest bebyggda områden har kommit till stånd genom att det funnits en kombination av finansierings- stöd och lokalt engagemang med omfattande ideellt arbete. Den offentliga finansieringen, tillsammans med lokala krafter och ideella insatser, har med en grov uppskattning bidragit till att cirka 55 000 abonnenter fått fiberbaserad bredbandsanslutning i områden där marknadsmässiga investeringar inte skulle ha gjorts. I studien med avseende på bredbandsstöd20 har ett flertal stödfinansierade projekt studerats ingående med hänsyn till praktiskt genomförande och finansiering. I studien konstaterades det att verkningsgraden av stödmedlen i avslutade projekt varit hög, dvs. att stödmedlen effektivt har bidragit till utbyggnad av bredband i glesbygd. Det konstateras också att detta har uppnåtts trots ett komplicerat och resurskrävande regelverk kring ansök- ningarna och brister i långsiktighet i såväl stöden som i kännedom om medlens omfattning. Den lokala närheten och drivkraften hos eldsjälar har varit en förutsättning, men med en mindre kompli- cerad stödhantering och med tydligare samordning av de olika stöden hade troligen ännu fler engagerat sig. I vårt delbetänkande har vi lagt fram förslag i syfte att främja en effektiv hantering av bredbandsstöd. 20 Återfinns som bilaga 2 till vårt delbetänkande. Uppföljning, kartläggning, framtid Stöden är en viktig katalysator för att omsätta ett engagemang i praktiken och enligt Bredbandsforums byanätsgrupps uppskattning kan av det samlade värdet i dessa stöd-finan- sierade projekt hänföras till själva stödet.