sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — -veteranfrågor är en politisk fråga som borde debatteras mer i det allmänna forumet för att det ska bli en fråga för hela och inte bara Försvarsmakten -Försvarsmakten ska organisera, och till viss del stötta ekono- miskt, återträffar på förbandsnivå -veteraner borde vara föremål för viss positiv särbehandling, där olika ekonomiska rabatter (exempelvis på bussar) eller speciella rekryteringsprocesser finns för veteraner -veteranarbetet ska präglas av en helhetssyn där fokus inte bara ligger på att behandla traumatiska upplevelser, utan också foku- serar på vanliga frågor. -det bör finnas en samordnande funktion av mera social karaktär, ett Camp Veteran, som veteraner kan vända sig till när de be- höver stöd. Verksamheten ska ha Försvarsmakten som huvudman och såväl veteranadministration som frivillig- och anhörigorga- nisationer ska ingå. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Närmare analys av resultaten Veteranstöd och kontakt med Försvarsmakten I frågorna om veteranstöd och kontakt med och information från Försvarsmakten så skiljer sig grupperna åt markant. Vad gäller Veteranstöd så återfinns det betydande skillnader mellan de som var anställda i Försvarsmakten och som tjänstgjort i en eller flera internationella insatser och gruppen veteraner som alltjämt är anställda i Försvarsmakten som tjänstgjort i en eller flera internationella insatser , Den mest positiva gruppen veteraner är gruppen med anställda eller tidigare anställda i Försvars- makten som tjänstgjort i en eller flera internationella militära in- satser efter 2008. Den mest kritiska gruppen är den som tjänstgjort och sedan lämnat Försvarsmakten. Den satsning som värderades högst av alla grupper var Medi- cinsk omhändertagande av fysiska skador i fält. Den satsning som får lägst betyg av samtliga grupper är Arbetet med tydligare hantering av försäkrings- och ersättningsfrågor efter hemkomst. I frågorna om Kontakt med och information från Försvarsmakten finns också betydande skillnader mellan grupperna. De veteraner som tjänstgjort i insatser efter 2008 är betydligt mer positiva i de senare två frågorna: I kontakter med utsänd personal och Hanteringen inom Försvarsmakten av kritik som riktats mot mig eller mitt förband, än de veteraner som tjänstgjort . När det gäller kontakt med anhöriga/närstående så är det veteran- soldaterna som tjänstgjort och lämnat Försvarsmakten som är mest negativt inställda. I undersökningen finns det en stabil svarsandel där ca hälften i alla tre grupperna anger att meritvärdet Fungerar bra men inte föränd- ras. En mindre andel, mellan 12–för de tre grupperna, anger att det försämrats. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering På frågan om Möjlighet att påverka insatsfrekvens och längd ligger andelen som anser att det fungerar bra, men att det inte skett någon förändring, på cirka hälften i alla grupperna. Cirka en femtedel i grupperna svarar att de anser att möjligheterna att påverka är dåliga och att det inte sker någon förändring. Gruppen som tjänstgjort och som är anställda i Försvarsmakten har störst andel som ser en försämring. När det gäller frågan om erkänsla finns en övervägande positiv ten- dens i alla tre grupperna. Samtliga grupper uppskattar de olika for- merna av erkänsla och uppmärksammande, dvs. medalj, ceremoni och veteranmonumentet, även om det senare är minst uppskattat av de tre alternativen som nämns i enkäten. När det gäller synen på veteranadministrationen så är det gruppen anställda i Försvarsmakten och som tjänstgjort i en eller flera inter- nationella insatser som har bäst kunskap om handlings- planen och veteranadministrationen. Av de som uppger att de haft kontakt med veteranadministrationen har en överväldigande majo- ritet positiva erfarenheter. Av enkätsvaren från anhöriga till veteranerna framgår att de anhö- riga anser att informationen och öppenheten från Försvarsmakten är bra men, i likhet med veteranerna, att arbetet med förssäkrings- frågor fungerar dåligt. De anhörigas mer negativa svar på frågan om kontakten med Försvarsmakten visar dock på en negativ diskrepans mellan veteraner och anhöriga i denna fråga. Vad gäller frågan om erkänsla och uppmärksammande av vetera- ner visar svaren på att detta också är viktigt för anhöriga. Av enkätsvaren framkommer att majoriteten av de anhöriga inte känner till vare sig handlingsplanen eller veteranadministration och endast två av de svarande i anhöriggruppen har varit i kontakt med veteranadministrationen och angett en bra kontakt. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmakten anger, bland annat i myndighetens årsredovisningar , att den svenska veteransoldatpolitiken i huvud- sak har implementerats. Av bland annat enkätundersökningen fram- kommer dock att genomförandet av denna politik inte får enbart positivt omdöme av tillfrågade veteransoldater och deras anhöriga. Enkätsvaren indikerar att på flera av de områden som undersökts finns brister och förbättringsarbeten att genomföra. Ett undantag från detta är den uppmärksamhet som veteranerna och anhöriga får i form av ceremonier och monument, även om utformningen av själva veteranmonumentet är föremål för delade meningar bland veteranerna själva. 10.5.4Kunskapen om begreppet utlandsveteran – enkätundersökning På uppdrag av Försvarsmakten undersökte företaget 2012 i vilken omfattning som svenska folket har kännedom/kun- skap om begreppet utlandsveteran (=veteransoldat). Av undersök- ningen framkom följande resultat, se nedan tabell 10.1. Tabell 10.1 I tabellen anges hur 1 010 personer svarade som fick frågan Hur väl känner du till vad en utlandsveteran är? 15–25 år 26–35 år 36–64 år 65–74 år Av svaren framkommer att mer än hälften av de tillfrågande inte känner till eller har kunskap om begreppet utlandsveteran, vilket är Försvarsmaktens benämning på i veteranlagstiftningen använda be- greppet veteransoldat. SOU 2014:27 Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Tabell 10.2 I tabellen anges hur personerna svarade på frågan Vilken är din allmänna inställning till utlandsveteraner? 15–25 år 26–35 år 36–64 år 65–74 år Bas: Känner till utlandsveteraner (2–5), 373 intervjuer. Av svaren framkommer att nästan hälften av de tillfrågande inte hade någon allmän inställning till utlandsveteraner (veteransoldater). Nästan en femtedel uttryckte dock att man var mycket positiv i sin inställning till utlandsveteraner (veteransoldater). De tillfrågade fick även frågan Hur väl tycker du att följande påståenden stämmer in på gruppen utlandsveteraner som helhet? Av tabellen nedan framgår svaren på frågan. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Tabell 10.3 I tabellen anges hur tillfrågade personer svarade på frågan Hur väl tycker du att följande påståenden stämmer in på gruppen utlandsveteraner som helhet? Ange det som du spontant tänker på: Kan ha behov av stöd Tränade i att samarbeta Har gjort en insats för Bas: Känner till utlandsveteraner (2–5), 373 intervjuer. Av svaren framkommer att mer än hälften av de tillfrågande anser att utlandsveteranerna (veteransoldaterna) har gjort en insats för . Vidare att anser cirka tre fjärdedelar att utlandsveteranerna har behov av stöd. 10.5.5Stödet till veteranerna – enkätundersökning undersökte 2012 bland annat hur uppfattningen är i det svenska samhället i frågan hur man bemöter och omhändertar dem som återkommer efter internationella insatser, och även vilken stödstruktur som finns för anhöriga före, under och efter uppdragen. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Tabell 10.4 Svenska folkets inställning till omhändertagandet av personer som tjänstgjort i utlandsinsatser efter kön och ålder 2012 (procent och balansmått) Bedömning av påstående: ger tillräckligt stöd till de soldater som har deltagit i utlandsinsatser 16–29 år 30–49 år 50–64 år 65–85 år Kommentar: Tabellen visar bedömningen ett påstående gällande omhändertagandet av de personer som tjänstgjort i utlandsinsatser. Fördelning av andel svarande i procent samt skillnaden mellan de som anser att påståendet är riktigt minus de som anser att det är felaktigt (balansmått, se kommentar under Figur 1). Ju mer negativ balans, desto mindre stöd för påståendet. Procentbasen inkluderar de som angett svarsalternativet ingen uppfattning då denna andel är anmärkningsvärt hög. Källa: Den nationella SOM-undersökningen 2012. Av SOM-institutets undersökning framkommer att frågan om sam- hällets omhändertagande av dem som tjänstgjort i internationella insatser förefaller vara ny och ovan, dvs. av de svarande ansåg sig inte ha någon uppfattning i frågan. Av undersökningen drar vidare slutsatsen att den stora osäkerheten överlag sannolikt kan bero på att veteraner i princip utgjorde en icke-fråga, både i politiken och inom försvaret, bland annat har man inte – med få undantag – i uppmärksammat att svensk personal utsatts för farligheter och påfrestningar i krig och konflikter. Av undersökningen dras även slutsatsen att den svenska allmänheten inte ägnat större energi åt att fundera kring veteraner men att frågan nu verkar få ökad synlighet.21 21 Ydén, , , Efter ? Försvaret, kriget och svenskarna i , (red) Vägskäl. univer- sitet: , (2013). Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Utredningen har inom ramen för uppdraget att följa upp och utvär- dera den genomförda veteranpolitiken/veteransoldatpolitiken tagit del av ett omfattande skriftlig underlag och lämnade muntliga synpunkter och uppgifter. Sammantaget kan utredningen konstatera att uppföljningen och utvärderingen av veteranpolitkens/veteransoldatpolitikens mål och olika delmål visar att den övervägande delen av målet och delmålen har uppnåtts. Utredningen kan konstatera att en del arbete återstår när det gäller att fullt ut uppnå angivna mål och delmål. Detta fram- går inte minst av de synpunkter som lämnats till utredningen och de olika undersökningar med anknytning till genomförandet av veteranpolitikens/veteransoldatpolitikens olika delområden som utredningen tagit del av. Utredningens övererväganden och förslag för att fortsatt ut- veckla veteransoldatpolitiken redovisas nedan under rubrikerna för respektive delmål. Utredningens överväganden när det gäller en samlad och utvecklad veteranpolitik för alla veteraner redovisas i kapitel 16. Kunskap om fredfrämjande internationella insatser Det är angeläget att det finns en bred kunskap om bakgrunden till och motiven för att och Försvarsmakten deltar i internatio- nella militära insatser på olika håll i världen. Det är även angeläget att det finns en bred generell kunskap i samhället om vad veteran- politiken innebär och särskilt hos dem som direkt berörs av denna. Att det finns en bred och djup kunskap på dessa områden har betydelse av flera skäl. För att hela samhället ska känna delaktighet och ansvar för veteranpolitikens genomförande och att det finns en helhetssyn i genomförandet av veteranpolitiken krävs en bred och djup kunskap internationella engagemang i fredsfrämjande internationella insatser eller annan internationell verksamhet till stöd för behövan- de och lidande människor runt om i världen. Det krävs också att det i samhället finns en bred och djup kunskap om och förståelse för de risker och påfrestningar som de kvinnor och män, med uppenbar risk för eget liv och hälsa, frivilligt utsätter Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering sig för när de på uppdrag av staten, och därigenom svenska folket, genomför internationella militära insatser. Det krävs också kunskap om situationen för anhöriga, särskilt barnen, till de kvinnor och män som tjänstgör i sådana insatser Den enskilde, som har deltagit i den internationella verksam- heten som en representant för , ska känna att det finns en helhetssyn i omhändertagandet och att olika instanser samverkar på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. För att stödet till veteraner ska präglas av en helhetssyn från samhällets sida krävs därför kun- skap i hela samhället om veteranpolitiken. Därmed berörs också olika samhällsstrukturer och ett stort antal organisationer. Utredningen kan dock konstatera att det föreligger en tydlig brist på den kunskap i samhället som krävs för att målet med veteran- politiken fullt ut ska kunna uppnås. De undersökningar som utredningen tagit del av och som tidi- gare redogjorts för i detta kapitel visar på en påfallande brist på kännedom och kunskap om veteranpolitikens innehåll och vetera- nernas särskilda förutsättningar. Bilden av bristfällig kännedom och kunskap i samhället förstärks av utredningens kontakter med bland annat förreträdare för vissa kommuner och landsting när veteran- frågan har uppmärksammats. Utredningen gör bedömningen att bristen på bred kunskap i samhället om bakgrunden och motiven för internationella engagemang i form av internationella insatser och verksamhet och särskilt bristen på kunskap om veteranpolitiken och situationen för veteranerna och deras anhöriga bidrar till avsaknaden av en hel- hetsyn i genomförandet av veteranpolitiken. Bristen på kunskap om veteranpolitiken, och därigenom även en helhetssyn, bland de berörda aktörerna försvårar också för sam- hället som helhet att från ett samhällsekonomiskt perspektiv planera för stöd och fördela tillräckliga resurser för bland annat uppfölj- ning och vård av veteranerna. Detta medför således även en rad negativa följder för den enskilde veteranen och dennes anhöriga. Utredningen anser att en breddad och fördjupad kunskap om internationella insatser och verksamheter i samhället bidrar till att öka förståelsen för denna verksamhet. Om insikterna i vad dessa syftar till och på vilket sätt de genomförs ökar, stärks också förstå- elsen för den verklighet den utsända personalen lever i under insats- tiden och har att bemästra när han eller hon kommer hem igen. När syftet med olika internationella insatser och verksamheter är för- ankrad hos befolkningen blir de insatserna och verksamheten en Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering angelägenhet som på ett positivt sätt engagerar och berör. Då kan den utsända personalen känna det stöd för uppgiften som är nöd- vändigt. Dessa aspekter är en viktig del i veteranpolitiken. Utredningen anser därför att kunskapen i samhället om Försvars- maktens insatser och vad de innebär i form av risker och påfrest- ningar för personalen måste öka för att veteranpolitiken ska få fullt genomslag. Såväl statsmakterna som myndigheterna har ett ansvar för att verka för detta. Det kommer då att finnas en bättre grund i samhället för att kunna lämna stöd till veteranerna och deras anhöriga. Det kommer också att finnas ett tydligare stöd för den utsända per- sonalen i såväl det vardagliga arbetet som när incidenter inträffar, till exempel när oriktig kritik riktas mot insatsen eller enskilda individer. Utredningen menar att åtgärder måste vidtas för att komma till- rätta med den angivna kunskapsbristen. Eftersom frågan om kun- skapsuppbyggnad och kunskapsspridning rör hela samhället och alla berörda aktörer, också svenska folket i allmänhet, bör samordningen och ansvaret för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning finnas i en nationell samordningsfunktion i form av en nationell veteran- organisation. Utredningens närmare överväganden i frågan om en nationell veteranmyndighet återfinns i kapitel 16. Utredningen har inte närmare följt upp och utvärderat anställ- ningsvillkoren för Försvarsmaktens personal vid tjänstgöring enligt lagen (2010:449) respektive förordningen (2010:651) om Försvars- maktens personal vid tjänstgöring vid internationella militära insatser. Som tidigare angetts ligger det inte i utredningens uppdrag att följa upp eller utvärdera denna lagstiftning. Utredningen noterar sam- tidigt att vissa anställningsvillkor dessutom regleras genom centrala och loka kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. Utredningen kan konstatera att anställningsvillkoren för Försvarsmaktens personal som omfattas av lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser skiljer sig åt i jämförelse med vad som gäller för annan statligt civilt an- ställd personal som deltar i motsvarande internationella insatser. Såväl arbetsgivarverket som ett antal av anställningsmyndigheteran har till utredningen utryckt det angelägna i att statlig personal som tjänstgör i samma internationella insatser bör ha samma anställnings- förmåner och villkor i övrig. Utredningen återkommer till denna fråga i kapitel 16. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmakten anger att myndigheten vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten i rekryteringen av personal till insatsförbanden och därutöver även tillsatt en rekryteringschef och inrättat en sär- skild rekryteringsfunktion i högkvarteret. Försvarsmaktens åtgär- der när det gäller rekrytering av personal ligger inom ramen för myndighetens generella rekryteringsprogram för att säkerställa per- sonalförsörjningen i insatsorganisationen. Utredningen bedömer att en närmare uppföljning och utvärdering av dessa åtgärder inte heller ligger i utredningen uppdrag. Utredningen kan dock notera att Försvarsmakten står inför en utmaning att nå uppsatta mål i rekryteringsarbetet till insatsförbanden och vill i detta sammanhang betona vikten av att myndigheten vid rekryteringen fullt ut beaktar kraven som följer av deltagande i krävande och komplexa inter- nationella militära insatser och att endast personal med rätt förut- sättningar för sådan tjänstgöring rekryteras till insatsförbanden. Utredningen noterar att Försvarsmakten initierat forskning på veteranområdet som medger vissa slutsatser i frågan om betydelsen av att rätt individ rekryteras till internationella insatser. Försvarsmakten har infört riktlinjer för personalens insatsfrekvens och anger att avsteg endast sker efter medicinsk och psykologisk undersökning av den enskilde samt särskilt beslut av produktions- chefen. Utredningen bedömer att myndigheten har genom att in- föra och tillämpa riktlinjer för insatsfrekvensen har uppnått detta delmål. Försvarsmakten har ett fungerande system för information till anställda före, under och efter tjänstgöringen i en internationell militär insats. Även anhöriga ges möjligheter till information före och under insatsen. Vidare finns en kontakperson utsett i myndig- heten som den anhörige kan vända sig till. Utredningen bedömer att myndigheten har uppnått målsättningen med informationsskyldig- heten. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Försvarsmakten har ett ansvar för att utreda om personal som tjänstgjort i en internationell militär insats har drabbats av fysiska eller psykiska besvär till följd av tjänstgöringen i området. Utred- ning ska ha den form och omfattning som motiveras av förhållan- dena under en specifik tjänstgöring. Myndighetens uppföljnings- ansvar ska ta sikte på att personalen ska ges tillfälle att berätta om sina upplevelser, få hjälp att bearbeta dem och vid behov få infor- mation och vägledning om vad myndigheten eller andra aktörer, såsom andra arbetsgivare, , landsting, ideella orga- nisationer med flera aktörer kan och ska bistå med. Myndigheten har även ett ansvar för att kunna lämna extra hjälp eller vägledning till en enskild veteransoldat i särskilt svåra fall som kräver omfattan- de åtgärder och resurser. Myndighetens särskilda uppföljningsansvar kvarstår för att därefter ha ett kvarstående, men begränsat uppföljningsansvar. Utredningens uppföljning och utvärdering av om Försvarsmak- ten når dessa mål visar att myndigheten har infört en organisation i syfte att möta de i lagen angivna kraven på information, stöd och uppföljning av personalen i internationella militära insatser samt information och stöd till deras anhöriga. indikerar general- läkarens tillsynsrapporter och under- sökning att det finns tydliga brister i genomförandet av verksam- heten (se avsnitt 10.5.1) och att den bild som framträder är entydig. Sammantaget beskrivs oklarheter avseende organisation, ledning och ansvar på central nivå i myndigheten när det gäller att stödja personal som drabbas av mental ohälsa vid internationella insatser. Dessutom finns brister i samordning och samverkan och det saknas i vissa fall nödvändiga resurser och kompetenser samt vårddokumentation. Sammantaget föreslår generalläkaren och undersökningskom- missionen att ansvar, uppgifter och befogenheter behöver tydlig- göras när det gäller ledning av hälso- och sjukvård och rehabilite- ring av tjänstgörande personal och veteraner. Resurser behöver förstärkas vad gäller kompetenser och kunskapsnivå inom områdena företagshälsovården och mental hälsa. Även om huvuddelen av svensk personal kommer att klara sig bra efter insatser utomlands och många kommer att uppleva positiva erfarenheter efteråt så kan stödet till enskilda som skadas bli relativt omfattande beroende på skadans art. De genomgångna rapporterna visar att det fortsatt främst är kvaliteten Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering och den professionella omfattningen i stödet, till exempel hänvis- ning till olika instanser, som utgör det primära problemet. Ett väl- fungerande system bör effektivt kunna identifiera och dokumentera de som behöver stöd samt också kunna förmedla högkvalitativt stöd efter behov också . Utredningens bedömning är att Försvarsmakten – mot bak- grund av identifierade brister – måste vidta åtgärder och säkerställa ett system med hög kvalitet för stöd och uppföljning av anställda som kan ha drabbats av fysiska eller psykiska besvär eller skador. Mot bakgrund av den framkomna problembilden anser utredningen att Försvarsmakten bör överväga att – utöver de åtgärder som generalläkaren respektive FMUK föreslår – även förstärka följande funktioner på central nivå i myndigheten: -rekrytering och selektion -stöd under tjänstgöring -uppföljning och utredning -för stöd i insatsområdet bör speciella team med lämplig kompe- tens kunna sändas ut inom en för bedömning och uppföljning och eventuell behandling på plats av enskilda -för effektiv utredning av varje fall som är i behov av det bör olika kompetenser arbeta i team kring varje fall -sådana team behöver allmänmedicinsk-, psykiatrisk, psykologisk och familjestödskompetens Ytterligare en brist som bör åtgärdas är den bristande vårddoku- mentationen. Utredningen noterar att i har man infört ett hälsoregister med data för all personal som tjänstgör utomlands. I det registret förs alla relevanta medicinska och psykologiska data in som rör personen i fråga från anställning i försvaret och under hela tjänstgöringscykeln hemma och utomlands. Myndigheten bör därför överväga att som ett första steg införa ett motsvarande hälso- register. Utredningen anser vidare att oavsett hur stödet och uppföljning- en av veteraner organiseras inom myndigheten bör åtgärder vidtas för att åstadkomma en bred kontaktyta till den civila hälso- och sjukvården och till kommunerna för att möjliggöra att de veteraner som efter utredning bedöms vara i behov av behandling och/eller Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering familjestöd kan remitteras ut till landsting, kommuner eller privata psykoterapeuter/vårdgivare för fortsatt stöd eller behandling på ett fullgott sätt. En Veterandag med statsceremoniella inslag har införts och genom- förs i anslutning till det uppförda Veteranmonu- mentet. Försvarsmakten har vidare instiftat två medaljer. Försvarsmaktens förtjänstmedalj instiftades 2008 och kan tilldelas en enskild, oavsett vilka förhållanden som rådde (nationell eller internationell verk- samhet, stridsinsats under krig eller krigsliknande förhållanden eller annan personlig insats eller verksamhet). Försvarsmaktens guld- och silvermedalj med svärd räknas enligt nationellt- och internationellt protokoll som krigsdekorationer. Medaljen med svärd kan tilldelas för insatser i strid eller under krigs- liknande situationer enligt vissa riktlinjer. Medalj utan svärd kan tilldelas för övriga situationer enligt vissa riktlinjer. Försvarsmaktens medalj för sårad i strid är av åttonde storleken och utförs i valörerna guld och silver.