sou · H2B350 · 2014-06-24 00:00:00 — om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemen- samma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009. 21Am- och dikor är kor inom animalieproduktionen som går med kalv på bete. 22Stutar är kastrerade handjur. Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap av avskaffandet av bidragen är att antalet djur har minskat vilket lett till minskad hävd av betesmarker24. Regeringen har tagit fram förslag på den nationella utform- ningen av gårdsstödet 2015–202025. Regeringen föreslår bl.a. att av gårdsstödet ska användas till ett djurbidrag inom mjölk- och nötköttsproduktion. Bidraget ska ges till djur över . Regeringens förslag har remissbehandlats och bereds i . ska medlemsstaterna meddela om de nationella besluten. Även får är viktiga för att stärka och bevara ett öppet och varia- tionsrikt landskap. Får kan upprätthålla hävden på små och magra naturbetesmarker och bidrar därmed till landskapets variation och biologiska mångfald. Antalet får minskade men har totalt sett ökat de senaste tio åren26. Efter- som regelverket för djurbidrag innebär att bidraget inte kan ges till sektorer där produktionen ökar betyder detta att förutsättningarna för ett djurbidrag även till fårproduktion bedöms vara svaga27. Landsbygdsprogrammets miljöersättningar har fortsatt stor betydelse för den svenska fårnäringen. Dispens från det generella biotopskyddet Regeringen har föreslagit att 7 kap. 11 § (1998:808) ändras i syfte att i vissa fall underlätta för jordbruket att få dispens från det generella biotopskyddet (prop. 2013/14:141). Förslaget kan bl.a. inverka på möjligheterna till hävd av vissa naturbetes- marker och påverkar därmed förutsättningarna för ett öppet och variationsrikt odlingslandskap. Propositionen behandlas i . 23Jordbruksverket (2011), Jordbrukarstödens utveckling, femton första år som medlem i EU, Rapport 2011:42. 24Ds 2014:6, Landsbygdsdepartementet (2014), Gårdsstödet 2015–2020 – förslag till svenskt genomförande. 25Ds 2014:6, Landsbygdsdepartementet (2014), Gårdsstödet 2015–2020 – förslag till svenskt genomförande. 26Sveriges officiella statistik, och (2013), Jordbruksstatistisk årsbok 2013 med data om livsmedel. 27Ds 2014:6, Landsbygdsdepartementet (2014), Gårdsstödet 2015–2020 – förslag till svenskt genomförande. Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap Värdebaserade ersättningar inom landsbygdsprogrammet I vårt förslag till etappmål om en gemensam jordbrukspolitik som främjar en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark föreslår vi att ska verka för att det inom landsbygdsprogrammet ska bli möjligt att betala ersättning till lantbrukare för de miljövärden som åtgärder skapar i landskapet (se vidare kapitel 9 om förslag till etappmål om en gemensam jordbrukspolitik som främjar en lång- siktigt hållbar användning av jordbruksmark). Förslaget innebär bl.a. att ersättning ska kunna betalas ut för de naturvärden som skapas på den hävdade betesmarken. Förslaget kan kräva ändringar i (, WTO)28 och och kan därmed genomföras först på lång sikt. Vi bedömer att den svenska produktionens kvalitet tillsammans med vårt förslag om att skapa möjligheter för att betala för de miljö- värden en lantbrukare skapar bör resultera i goda förutsätt- ningar för den svenska djurproduktionens konkurrenskraft och bidra till att bevara och stärka ett öppet och variationsrikt landskap. 8.2Ett livskraftigt svenskt jordbruk kan stärka odlingslandskapets natur- och kulturvärden För att bevara och stärka den biologiska mångfalden och de kulturvärden som finns i odlingslandskapet bör den inhemska produktionen av konventionellt såväl som ekologiskt produ- cerade livsmedel stärkas. En livskraftig och långsiktigt hållbar svensk livsmedelsproduktion har också betydelse för att minska klimat- och miljöpåverkan och åstadkomma en globalt hållbar livsmedelsförsörjning. 28 WTO är den internationella organisation som har hand om regler för internationell handel. WTO fungerar även som ett förhandlingsforum i vilken organisationens 159 medlemsländer förhandlar om gemensamma regler i syfte att underlätta handel länderna emellan. Organisationen bildades och bygger på det multilaterala handelssystem som etablerades genom det allmänna tull- och handelsavtalet () som trädde i kraft . Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap En hållbar produktion och konsumtion bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålen och generationsmålet Generationsmålet anger att hushållningen med naturresurserna ska vara god, den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och används på ett hållbart sätt, och konsumtions- mönstren av varor och tjänster ska orsaka så små miljö- och hälso- problem som möjligt. Det gäller både inom och utanför gränser. Produktion och konsumtion av varor påverkar bl.a. natur- resurser, biologisk mångfald, natur- och kulturmiljö och klimat och berör därför många miljökvalitetsmål29. Produktionens och konsum- tionens betydelse för miljön behöver därför uppmärksammas30. Ökade miljökrav i producentledet, styrmedel i konsumtionsledet för en ökad miljömedvetenhet hos konsumenterna och en bättre värd- ering av ekosystemtjänster kan bidra till minskad miljöpåverkan. Ett livskraftigt hållbart jordbruk är en viktig del i förvaltningen av naturresurser och en förutsättning för att vi ska kunna nå generationsmålet och flera miljökvalitetsmål. En ökad efter- frågan på livsmedel producerade i med en ökad produktion som följd skulle bidra positivt till landsbygdsutvecklingen och förbättra förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. I är jordbruket viktigt för att bevara ett öppet och variationsrikt landskap. Detta gäller inte minst djurhållningen, som är särskilt viktig för att bevara odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Betande djur är en förutsättning för att bevara vissa miljöer i landskapet och de växt- och djurarter som lever där. har djurproduktionen en negativ påverkan i form av utsläpp av både växthusgaser och näringsämnen31. 29Se t.ex. och Kemikalieinspektionen (2010), Den svenska konsumtionens globala miljöpåverkan. 30Konsumtionens betydelse för miljön är en av de utgångspunkter för en strategi för lång- siktigt hållbar markanvändning som Miljömålsberedningen antagit (SOU 2012:15). Konsumtionens betydelse poängteras även i fördjupad utvärdering av miljömålen: (2012), Steg på vägen, Rapport 6500, och i den årliga uppföljningen av miljömålen: (2014), Miljömålen, Årlig uppföljning av miljö- kvalitetsmål och etappmål 2014, Rapport 6608. 31Naturvårdsverket (2012), Steg på vägen, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2012, Rapport 6500; och (2012), Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , Rapport 6537. Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap En globalt hållbar livsmedelsproduktion Produktion av livsmedel påverkar klimat och försurning och med- för växtnäringsläckage, utsläpp av bekämpningsmedel och förlust av biologisk mångfald32. ligger långt fram vad gäller miljö- och djurskyddskrav vilket innebär en hög kvalitet på de livsmedel som produceras. Ändå importerar i relativt hög utsträck- ning livsmedel33 och en stor del av den svenska klimat- och miljö- påverkan sker därmed utanför gränser. Minskad inhemsk produktion med nedläggning av jordbruksmark som följd försäm- rar förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlings- landskap som den ökande importen motverkar möjlig- heten att nå generationsmålet. Genom att lyfta fram de konkurrensfördelar som den svenska livsmedelsproduktionens kvalitet medför kan vi öka konsumtionen av svenska livsmedel, både inom och i andra länder. En ökad export av livsmedel med hög kvalitet innebär också att är med och bidrar till en mer ansvarsfull livsmedelsproduktion på global nivå. Den globala livsmedelsförsörjningen är en av våra största fram- tida utmaningar. Enligt and of the United Nations (FAO) behöver världens livs- medelsproduktion öka till 2050 för att det ska vara möjligt att möta den efterfrågan som följer av en ökande och allt rikare befolkning34. har goda resurser i mark och vatten och det finns möjlighet att öka produktionen av livsmedel. Även klimatförändringarna kan innebära förbättrade förutsättningar för den svenska livsmedelsproduktionen.35 32Jordbruksverket (2009), Hållbar konsumtion av jordbruksvaror – hur påverkas klimat och miljö av våra matvanor, Rapport 2009:20. 33Jordbruksverket (2011), Livsmedelsindustrins utveckling – första som medlem i EU, Rapport 2011:29. 34Food and of the United Nations (2009), How to Feed the World in 2050, Executive Summary. 35Sverige inför klimatförändringarna - hot och möjligheter (SOU 2007:60). Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap Behov av ökad ekologisk produktion Ekologisk produktion gynnar den biologiska mångfalden och bidrar till en giftfri miljö och minskade hälsorisker36. Inom det ekologiska jordbruket används inte kemiska bekämpningsmedel, växtföljderna är längre och mer varierade och djur betar i större utsträckning än inom konventionellt jordbruk. Detta ökar den biologiska mångfalden och variationen i landskapet. är ekologisk produktion mer arealintensiv än den konventionella produktionen och mer mark krävs för att producera samma mängd livsmedel. Försäljningen av ekologiska produkter ökar i . Detsamma gäller den ekologiska produktionen. Produktionen ökar dock inte i samma takt som konsumenternas efterfrågan. Det betyder att unge- fär hälften av de ekologiska livsmedel som konsumeras i är importerade.38 En del av dessa livsmedel är sådana som det inte finns förutsättningar för att producera i medan andra är fullt möjliga att producera här. Det finns därmed en potential för att öka den inhemska produktionen av ekologiska pro- dukter. En sådan ökning skulle bidra till en hållbar användning av jordbruksmark, genom t.ex. ökad variation i landskapet och ökad biologisk mångfald. En ökad ekologisk produktion skulle även kunna främja landsbygdens tillväxt och skapa fler arbetstillfällen. I vårt förslag till etappmål om en gemensam jordbrukspolitik som främjar en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark föreslår vi att ska verka för att det inom landsbygds- programmet ska bli möjligt att betala ersättning till lantbrukare för de miljövärden som åtgärder skapar i landskapet (kapitel 9). Efter- som ekologisk produktion bidrar till många miljövärden i land- skapet bedömer vi att det förslaget också kommer att skapa incita- ment för en ökad produktion av ekologiska livsmedel. 36Jordbruksverket (2012), Behov av nya mål och åtgärder för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet, Rapport 2012:37. 37Jordbruksverket (2009), Hållbar konsumtion av jordbruksvaror – hur påverkas klimat och miljö av våra matvanor, Rapport 2009:20. 38Jordbruksverket (2012), Behov av nya mål och åtgärder för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet, Rapport 2012:37; och Ekoweb (2014), Ekologisk livsmedelsmarknad. Rapport om den ekologiska branschen sammanställd av Ekoweb.nu den Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap Främja en hållbar livsmedelskonsumtion Att produktionen av livsmedel för med sig både positiva och nega- tiva miljöeffekter gör att det är svårt att ge enkla och tydliga rekommendationer om konsumtion av livsmedel. Utöver miljö- aspekterna (som i sig innehåller flera målkonflikter) behöver sådana rekommendationer beakta andra samhällsmål som t.ex. behovet av livsmedelsförsörjning och regional utveckling. För att konsumtionen ska kunna bidra till att miljökvalitets- målen och generationsmålet nås behöver konsumenternas möjlig- heter att göra medvetna val och välja hållbara alternativ förbättras39. Ursprungsmärkning av fler sorters livsmedel liksom miljöanpassade kostrekommendationer kan främja en hållbar livsmedelskonsum- tion. Den offentliga sektorn är samlat en mycket stor konsument av livsmedel. Vid offentlig upphandling av livsmedel är det därför viktigt att ställa miljö-, klimat- och djurskyddskrav. Ökad kunskap och bättre information om livsmedels miljö- påverkan är avgörande för att både konsumenter och upphandlare ska kunna ställa krav på miljöhänsyn. Detta är viktigt för att kunna främja en hållbar livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion, både på nationell och på global nivå. Vid om hållbar utveckling i antogs ett tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion40. Beslutet innebär att världens länder åtar sig att ställa om till hållbara konsumtions- och produktionsmönster i sina res- pektive länder. Ett livskraftigt svenskt jordbruk behövs för att möta framtidens utmaningar För att bevara och stärka den biologiska mångfalden och de kultur- värden som finns i odlingslandskapet behöver stärka den inhemska produktionen av livsmedel. Det finns ingen motsättning mellan konventionell och ekologisk produktion och vi bedömer att produktionen av såväl konventionellt som ekologiskt producerade livsmedel behöver öka. Parallellt med detta behöver omställningen 39Regeringen har gett (M2013/3156/S) och (Ju2013/8521/KO) i uppdrag att ta fram förslag till åtgärder som kan ingå i en strategi för hållbar konsumtion. Uppdraget ska redovisas . 40Report of the on Sustainable Development, , 20–22 2012. Ett öppet och variationsrikt odlingslandskap mot en än mer miljömässig produktion fortsätta. I denna del av arbetet kan en satsning på ökad produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel vara en viktig del. En livskraftig och lång- siktigt hållbar svensk livsmedelsproduktion har också betydelse för att ska kunna minska sin klimat- och miljöpåverkan och bidra till en globalt hållbar livsmedelsförsörjning. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över konkurrenskraften för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion (dir. 2013:20). I utredningens uppdrag ingår bl.a. att: belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion, och ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Utredaren har lämnat en delredovisning till regeringen . Uppdraget ska slutredovisas . 9En gemensam jordbrukspolitik för hållbar användning av jordbruksmark 9.1Etappmål om en gemensam jordbrukspolitik som främjar en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark Miljömålsberedningen föreslår som etappmål: ska beslut fattas inom EU som bidrar till att jordbrukspolitiken reformeras i en riktning som främjar en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark. Förslag till åtgärder: Marknads- och direktstöden (pelare I) inom EU:s gemen- samma jordbrukspolitik avvecklas successivt som miljö- och landsbygdsinsatserna (pelare II) stärks i syfte att förbättra möjligheterna för effektivare miljöåtgärder inom jordbruket. En överföring av medel mellan pelarna bör ske i linje med de nuvarande jordbrukspolitiska målen om att de totala kostnaderna för jordbruksstöden inom den gemen- samma jordbrukspolitiken ska minska. Möjligheter att lämna värdebaserade ersättningar, som utgår från åtgärders miljönytta, skapas inom landsbygdsprogram- men. Fortsatt och stärkt arbete med långsiktig planering och utform- ning av kommande landsbygdsprogram. Stärkt samarbete mellan EU-länderna runt om gemensamma insatser inom landsbygdsprogrammen. En gemensam jordbrukspolitik för hållbar användning av jordbruksmark Förslag till första steg i genomförandet: Regeringen förbereder förhandlingsposition inför kom- mande reformer av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i syfte att uppnå etappmålet. Regeringen ger även i uppdrag att tillsammans med berörda aktörer ta fram en fördjupad analys och arbetsplan för hur ska driva frågan om en reform- ering av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU och i förhållande till andra medlemsstater. Uppdraget bör redovisas . Jordbrukspolitiken ska bidra till en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark Den svenska jordbrukspolitiken är en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Därför måste större förändringar som syftar till att främja en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark fram- för allt ske på EU-nivå. Genom att agera inom EU har möjlighet att påverka utvecklingen för hela det europeiska jord- bruket som åtgärder som vidtas gemensamt inom EU blir konkurrensneutrala. agerande inom EU är därför av stor betydelse för att åstadkomma en långsiktigt hållbar markanvänd- ning. Landsbygdsprogrammets ersättningar är det viktigaste riktade ekonomiska styrmedlet för att nå flera av de svenska miljöpolitiska ambitionerna som rör landsbygd och jordbruk1. Ersättningarna inom landsbygdsprogrammet ger lantbrukarna möjlighet att bedriva jordbruk på ett sätt som bevarar naturtyper, arter, kulturvärden och som minskar övergödning av sjöar, vattendrag och hav. De med- verkar därmed till att bibehålla fungerande ekosystem och deras förmåga att leverera viktiga ekosystemtjänster. Landsbygds- programmets framtida utformning är av stor betydelse för möjlig- heten att åstadkomma en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar landsbygdsutveckling. En ambitiös uppföljning och utvärd- ering av programmet är viktigt för att säkerställa att framtida lands- 1 Även skogsbruket omfattas av landsbygdsprogrammet men omfattningen är liten jämfört med insatserna inom jordbruket. En gemensam jordbrukspolitik för hållbar användning av jordbruksmark bygdsprogram ger goda resultat och är effektiva ur ett samhälls- ekonomiskt perspektiv. För att landsbygdsprogrammets miljö- och landsbygdsinsatser ska få så stort genomslag som möjligt är det angeläget att skapa incitament för lantbrukarna att ansluta sig till programmet. Lands- bygdsprogrammets ersättningar behöver därför utformas så att de blir attraktiva för lantbrukarna. För att åstadkomma en långsiktigt hållbar användning av jord- bruksmark behöver de medel som satsas inom den gemensamma jordbrukspolitiken ge så stora positiva miljöeffekter som möjligt. EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör därför reformeras i en riktning mot stärkta miljö- och landsbygdsinsatser. Reformeringen bör ske i linje med de nuvarande svenska jordbrukspolitiska målen om att de totala resurserna som satsas inom den gemensamma jord- brukspolitiken bör minska (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Det föreslagna etappmålet kan bidra till att nå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Även Giftfri miljö, Grundvatten av god kvalitet och Levande skogar kan påverkas positivt av förslaget. Utvecklingen går mot en mer miljöinriktad jordbrukspolitik inom EU EU:s gemensamma jordbrukspolitik har sitt ursprung i behovet av att säkra tillgången på livsmedel, höja produktiviteten inom jord- bruket och ge jordbrukarna en rimlig inkomstnivå. Den gemen- samma jordbrukspolitikens stöd utgörs av två delar, den första och andra pelaren. Den första pelaren består av marknads- stöd och direktstöd, där direktstödet utgör den största delen av budgeten. Direktstödet är ett generellt inkomststöd som betalas ut per hektar jordbruksmark. I kallas direktstödet för gårdsstöd. Stöden inom pelare I finansieras helt av EU-medel och är i hög grad reglerade på EU-nivå. Den andra pelaren består av landsbygdsstöd och är riktade ersättningar för bl.a. miljöåtgärder, djurvälfärd, områden med naturliga och särskilda begränsningar samt investeringar i lantbruk och andra landsbygdsföretag. Stöden inom pelare II samfinansieras av EU och medlemsländerna och En gemensam jordbrukspolitik för hållbar användning av jordbruksmark styrs av nationellt beslutade landsbygdsprogram som utformas i medlemsländerna utifrån ett EU-ramverk. Utvecklingen inom den gemensamma jordbrukspolitiken har gått mot ökade miljöåtgärder. Införandet av gårdsstödet var ett avgörande steg mot en mer miljöinriktad jord- brukspolitik2. Det har även förts över medel från de generella stöden inom pelare I till riktade stöd, som t.ex. miljöersättningar, inom pelare II. Överföringen av medel till pelare II har dock gått långsamt och har insatserna för att göra jordbukspolitiken mer miljöinriktad i första hand handlat om att göra gårdsstödet mer miljövänligt.3 Miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken i har utvärderats löpande. De riktade miljösatsningarna som har genomfört inom landsbygdsprogrammet inom ramen för pelare II har varit mer effektiva jämfört med de mer generella åtgärderna inom pelare I.4 Med gårdsstödet inom pelare I följer så kallade tvärvillkor som innebär att lantbrukaren måste uppfylla vissa krav för att erhålla stöd. Tvärvillkorens skötselkrav5 har bl.a. bidragit till att motverka igenväxning av jordbruksmark. Genom att träda marken eller ha långliggande är lantbrukare berättigade till gårdsstöd även om aktiv odling av marken har upphört, vilket är en stor bidragande orsak till att mark i framför allt skogsbygd hålls öppen. Miljö- effekterna av övriga tvärvillkor är dock begränsade eftersom många av villkoren har sitt ursprung i gällande lagstiftning6. 2En omfattande reform av EU:s gemensamma jordbrukspolitik genomfördes . De flesta stöd som är kopplade direkt till produktionen gjordes om till ett arealbaserat gårdsstöd. Gårdsstödet utgår till all jordbruksmark utan krav på produktion. 3Naturvårdsverket (2011), Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik, Rapport 6461. 4Se t.ex. (2008), Slututvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006 – vad fick vi för pengarna?, Dnr SLU ua 12-3269/07; (2010), Redovisning av uppdrag om halvtidsutvärdering av Landsbygdsprogram för 2007–2013; (2011), Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik, Rapport 6461; och (2013), Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd?, RIR 2013:13. 5Tvärvillkoren delas upp i verksamhetskrav och skötselkrav. 6Jordbruksverket (2011), Miljöeffekter av tvärvillkoren, Rapport 2011:5. En gemensam jordbrukspolitik för hållbar användning av jordbruksmark Förbättrade möjligheter för en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark En avveckling av stöden inom den första pelaren inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik tillsammans med en förstärkning av stöden inom den andra pelaren är betydelsefullt för möjligheterna att främja en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark. Eftersom kraven inom den första pelaren är gemensamma för alla EU:s medlemsstater är möjligheterna att införa riktade krav som på ett kostnadseffektivt sätt ger miljönytta begränsade. Riktade åtgärder inom pelare II kan därför ge bättre miljöeffekt än de mer generella stöden inom pelare I. Inom den nuvarande jordbruks- politiken förs omfattande belopp i form av gårdsstöd till jordbruket medan kraven på motprestationer är små. Genom att avveckla pelare I och stärka insatserna inom pelare II förbättras möjlig- heterna för en långsiktigt hållbar användning av jordbruksmark. En omfördelning av medel från den första till den andra pelaren innebär inte en direkt överföring av medel mellan pelarna och är i linje med de nuvarande svenska jordbrukspolitiska målen om att de totala resurserna som satsas inom den gemensamma jordbruks- politiken bör minska (prop. 1997/98:142). I samband med den senaste utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken villkoras delar av gårdsstödet mot att jordbruk- aren utför vissa miljöåtgärder. Förändringen kommer att träda i kraft i . bedömer7 att de nya miljövillkoren för gårdsstödet kommer få begränsade miljö- effekter för svensk del, möjligen med undantag för de ekologiska fokusarealerna8 som kan ge positiva miljöeffekter i slättbygderna9. En avveckling av gårdsstödet kommer för svensk del sannolikt att ha liten effekt på den nuvarande produktionen i bättre slätt- bygd. Gårdsstödet är dock betydelsefullt för att bevara ett öppet landskap i framför allt skogsbygden och en avveckling kommer troligen att leda till minskad produktion och minskad areal betesmark i dessa regioner10.