sou · H2B340 · 2014-06-12 00:00:00 — Weighing everything together, I am inclined to go for a combination of, actually, ACC at the company level and consistent flat-rate capital income taxation at the personal level. Although the deduction for imputed return on debt capital is a bit artificial compared to actual interest payments on loans, it does have the advantage that it cuts off possible effects of distorted interest payments in non- arms length relationships between companies and their creditors. In any case, investment distortions are preferably avoided, both for debt-financed and for equity-financed investments. This combination of ACC and flat-rate personal capital income tax defines how non-business capital income flows should be treated and also how income from widely held companies as well as self-employment will be treated. The former will be regarded as capital income, while the latter will be treated as earned income, subject to labor income treatment in the progressive tax schedule. The personal firm/sole proprietorship may be offered business- like treatment, however, either by incorporating or by entering a special business tax scheme (similar to the facility so named in the Danish tax system). Either way, access to an income splitting scheme will be possible, in order to separate business income into a capital income and a labor income component.54 Similarly, income from closely held companies would enter a splitting scheme; here, 54 There is already a possibility to do so for sole proprietorships in (positiv räntefördelning). The scheme allows an imputed interest calculated at the risk free interest rate (on government bonds) plus 5.75 percentage-points to be treated as interest instead of wage. the success of the scheme depends on learning from experiences in countries which have had dual income taxation for some time. , and all have become aware of the tax avoidance pressures which will always develop, if the various components in the tax system are not in balance, or if rules serving to distinguish labor effort from capital are too lax. In principle, capital gains ought to be taxed at effective rates comparable to other components of capital income. With taxation upon realization and a given statutory rate for capital gains, the effective tax rate will be smaller, the longer the holding period. This can be offset by allowing the applicable rate on capital gains to vary with the length of the holding period.55 To the authors knowledge, such a system has never been practiced, so it is difficult to estimate how it would be received by the public, and how it would work in practice. Perhaps one has to live with less effective capital gains taxation; this will be easier to the extent that such more lenient treatment of capital gains promotes risky, potentially high-reward entrepreneurship. Not mentioned so far are the final twin capital income compo- nents, imputed rent on housing and return to occupational and individual pension schemes. For consistent taxation of capital income, both should be subject to the same flat rate as the other components of capital income. Some arguments have been put forth to suggest that the imputed rent on housing should be more lightly taxed. For instance, it is claimed that individuals have greater incentive to take care of homes they own themselves as opposed to those they rent, and this should be rewarded by lenient tax treatment of owner- occupied homes. This is not entirely convincing,56 and in any case more lenient taxation will primarily benefit those who can afford to become owner-occupiers in the first place. As for the tax treatment of pension savings, the arguments follow various lines. One is that lenient tax treatment is a way to raise overall savings in society; however, once the tax expenditures associated with the lenient treatment, i.e. the dissaving on the part of the public sector, is taken into account, that argument may not be water-tight.57 55This is advocated in Keuschnigg (2011) and Keuschnigg and (2007) and is also in line with the formulation of the generalized capital gains tax in Auerbach and (2004). (2003) goes through the idea behind the generalized capital gains tax. 56Certainly not if taking care means untaxed do-it-yourself maintenance/improvement work. 57Whereas the ends up calling for exemption from tax of the normal return to capital, it recommends a (slight) subsidy to pension savings – some additional incentive for retirement saving (Mirrlees 2011b, Table 1, p. In any case, moving from todays massive subsidization of imputed rent on housing and pension savings (relative to the taxation of other types of capital income) towards neutral treatment implies a giant leap, and one which may border on political suicide for those who may suggest such move. But certainly, a move towards less non- neutral treatment of these capital income items is warranted and should be acceptable. Two questions remain. Does a combination of allowance for corporate capital and flat-rate taxation of the normal return to capital, ACC-DIT, (a) adequately deal with the pressures of international income shifting by multinational enterprises? (b) adequately promote that part of entrepreneurship which may involve positive spillovers to the rest of the economy? The answers to both questions is no, not really. ACC-DIT builds on the existing international tax regime of separate accounting and taxation of companies primarily according to the source principle.58 Transfer pricing is an essential ingredient for this to function, and to the extent that MNEs can distort transfer prices, and such prices cannot be unequivocally computed by any party, MNEs can shift profits from high-tax to low-tax (or zero tax) countries. Only a complete make-over of the international tax regime and the associated high degree of international cooperation can seriously attack the international profit shifting phenomenon.59 There are good arguments for trying to support potential high- value entrepreneurship, from which other actors in the economy may benefit. However, it is exceedingly difficult to target tax instruments toward such entrepreneurship and at the same time avoid that entrepreneurship with no positive spillovers benefits, and also avoid that preferential tax treatment merely becomes a new playground for tax planning specialists, cfr. the rather disturbing evidence emerging from the Swedish 3:12 rules. The best one can do is to secure an appropriately balanced tax system, so that entrepreneurship at least is not overly taxed. Other instruments can be contemplated instead, such as R&D subsidies and public research programs. 58A few countries attempt to apply the principle, such as the US and the UK. 59The BEPS Action Plan of 2013, (2013b), contains no trace of such deliberations; instead, the action plan merely proposes steps towards marginal adjustments within the existing international tax regime. , and : International portfolio choice and corporation finance: a synthesis, 38, 925–984, 1983. Agell, , and : Tax reform of the century – The Swedish experiment, 49, 643–664, 1996. Alstadsæter, and : 3:12-reglerna har blivit för generösa och används för skatteplanering, Ekonomisk Debatt 1, 5–12, 2012a. Alstadsæter, and : Income shifting in : An empirical evaluation of the 3:12 rules, Swedish , 2012b. Alworth, : Commentary, in Mirrlees, et al. ): Dimensions of Tax Design, , 2010. Apel, and : Personal Taxation and Investment Incentives in a Economy, International Tax and 6, 79–88, 1999. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: Selskabsskattelettelse vil især gå til olieselskaber og banker (Corporate tax relief will primarily benefit oil companies and banks; in Danish), notat af 19. januar 2013 (forfatter: chefanalytiker ). Asoni, and : Taxation and the Quality and Quantity of Entrepreneurship, IFN Working Paper No. 813, 2009. , and : The design of tax structure – direct vs. indirect taxes, 6, 55–75, 1976. Auerbach, ., . and : Taxing Corporate Income, in Mirrlees, et al. : Dimensions of Tax Design, Ch. 9, 2010. Auerbach, . and : Generalized cash flow taxation, , 957–980, 2004. 60 Most of the references in the list are referred to in the text. All have been helpful in preparing the report. Banks, and . : The base for direct taxation, in Mirrlees, et al. : Dimensions of Tax Design: , , 2010. , ., J. and : Transfer pricing by multinational firms, NBER working Paper, 2006. Bitler, ., . Moskowitz and : Theory with Entrepreneur Effort and Wealth, 60, 539–576, 2005. , and . : Generalised r-based and s-based taxes under uncertainty, 87, 1291–1311, 2003. Branson, . and : The specification and influence of asset markets, chapter 15 in Handbook of International Economics, Vol. 2, 749–805, , 1985 Chamley, : Optimal taxation of capital income in general equilibrium with infinite lives, Econometrica 54, 607–622, 1986. Chetty, and : Dividend and Corporate Taxation in an Agency Model of the Firm, : Economic Policy, 2010, 1–31. , , and : Dansk økonomisk nationalrapport, in (ed. ): for Nordisk Skatteforskning 2004, . Cnossen, : Taxing capital income in the Nordic countries: A model for Union? in Cnossen, S. ), Taxing capital income in Union: Issues and options for reform, ch. 8, , 2000. Cnossen, : Tax policy in Union, OCFEB, , 2001. Cnossen, and : Fundamental tax reform in the , International Tax and 7, 471–484, 2001. Conesa, , Sagiri Kitao and : Taxing capital? Not a bad idea after all, 99, 25–48, 2009. , and : Small Business Taxation, ch. 11 in Mirrlees, et al. ): Dimensions of Tax Design: , , 2010. Cullen, and . : Taxes and entrepreneurial risk-taking: Theory and evidence for the U.S., 91, 1479–1505, 2007. Cumming, : Agency costs, institutions, learning and taxation in venture capital contracting, 20, 573–622, 2005. DeMooij, Ruud A.: Tax biases to debt finance: Assessing the problem, finding solutions, Fiscal Studies 33, 489–512, 2012. DeMooij, Ruud and . : Tax in Europe: An Applied Analysis of ACE and CBIT Reforms, Directorate General and Customs Union, European Commission, , Taxation Papers nr 17, 2009. Djankov, S., T. Ganser, C. McLiesh and R. Ramalho: The effect of corporate taxes on investment and entrepreneurship, : Macroeconomics 2, 31–64, 2010. , : Påverkar företagsbeskattningen småföretagares benägenhet att bilda aktiebolag? Nyhetsbrev 2, Instituttet För Näringslivsforskning, 2012. , and . : The choice of organizational form by closely-held firms in : tax versus non-tax determinants, Industrial and Corporate Change 22, 219–243, 2012. European Commission: Proposal for a Council Directive on a Common Consolidated corporate Tax Base (CCCTB), COM(2011) 121/4, , 2011. European Commission: Taxation trends in Union, 2013 edition. Fatica, , and Gäetan : The Debt-Equity Tax Bias: consequences and solutions, Taxation Papers WP No. 33, 2012. Fuest, , and : Why is the corporate tax rate lower than the personal tax rate? The role of new firms, 87, 157–174, 2002 (a shorter, non-technical version is available as Varför är företagsskatten lägre än inkomstskatten?, Ekonomisk Debatt 30, 43–51). Gentry, . and R. : Tax Policy and Entrepreneurial Entry, 90, 283–287, 2000. , : Taxation of investment and savings in a world economy, 76, 1087–1102, 1986. , : Commentary on Tax by Design: , Fiscal Studies 32, 395–414, 2011. , . and A. : Why Is Capital So Immobile Internationally? Possible Explanations and Implications for Capital Income Taxation, 86, 1057–1075. , . and : Commentary, in Mirrlees, et al. ):Dimensions of Tax Design, , 2010. , . and : Why is there corporate taxation in a small open economy? The role of transfer pricing and income shifting, in Feldstein, et al. ): The effects of taxation on multinational corporations, , 67–91, 1995. , , and : International Taxation, in Mirrlees, et al. : Dimensions of Tax Design, Ch. 10, 2010. , and : The Burden of the Non- diversifiable Risk of Entrepreneurship, 100, 1163–1194, 2010. , : Small business owners responsiveness to tax rate changes in , , , undated. Henrekson, : Kapitalskatterna och företagadet, IFN Policy Paper nr 59, 2013. Henrekson, and : Ägarbeskattningen och företagandet, , 2004. Henrekson, and : Entrepreneurship and the Theory of Taxation, IFN Working Paper No. 732, 2008. Henrekson, and : Kapitalskatter och företagande: Expertrapport till , Preliminär verison, . Henrekson, and : Beskattning af personaloptioner och innovativt entreprenörskap: Expertrapport till , Preliminär verison, . Henrekson, , and : Taxation, Labor Market Policy and High-Impact Entrepreneurship, , Competition and Trade 10, 275–296, 2010. Huizinga, . and : Capital income and profit taxation with foreign ownership of firms, 42, 149–165, 1997. , and : Mitigating shareholder taxation in small open economies? Working Paper, January 30, 2012 (Forthcoming, Finnish Economic Papers). , , , and : The fiscal trilemma in a Danish perspective, final version 2013; forthcoming, . , , , and : On the optimal taxation of capital income, 73, 93–117, 1997. , : Redistributive taxation in a simple foresight model, 28, 59–83, 1985. Kanniainen, , and : Nordic dual income taxation of entrepreneurs, International Tax and 14, 407–426, 2007. , and : Information sharing and international taxation: A primer, International Tax and 13, 81–110, 2006. Keuschnigg, : für mehr Wachstum in der , , , 2004. Keuschnigg, : The design of capital income taxation: Reflections on the , Fiscal Studies 32, 437–452, 2011. Keuschnigg, and : A growth oriented dual income tax, International Tax and 14, 191–221, 2007. Keuschnigg, and : Progressive taxation, moral hazard, and entrepreneurship, 6, 471–490, 2004a. Keuschnigg, and : Taxation and venture capital-backed entrepreneurship, International Tax and , 2004b. Keuschnigg, and : Public policy, start- up entrepreneurship, and the market for venture capital, in (ed. ): International Handbook of Entrepreneurship, Vol. III, Kluwer, 2006. Kho, , . Stulz, and : Financial globalization, governance, and the evolution of the home bias, 47, 597–635, 2009. Kommittédirektiv – Översyn av företagsbeskattningen, Dir. 2011:1. , and : Institutions and venture capital, Industrial and Corporate Change 22, 153–182, 2013. , and : The Norwegian shareholder tax reconsidered, International Tax and 19, 424–441, 2012. , , and : Economic Effects of Taxing Different Organizational Forms under the Nordic Dual Income Tax, International Tax and 11, 469–485, 2004. , : The Making of Tax , IBFD, 2011. McCafferty, : Optimal capital taxation and debt policy in a finite-horizon model, 25, 577–600, 1997. Mirrlees, et al. ): Dimensions of Tax Design: , , 2010. Mirrlees, et al. : Tax by Design: , , 2011a. Mirrlees, et al. : : Conclusions and Recommendations for Reform, Fiscal Studies 32, 331–359, 2011b. , : On capital income tax policies under uncertainty, 42, 1553–1580, 1998. , : Neutral kapitalgevinstbeskatning? (Neutral capital gains taxation? in Danish) In (ed. ): for Nordisk Skatteforskning 2003, . , : Företagsbeskattning, småföretag och entreprenörskap, bokanmälan (af Henrekson, och : Ägarbeskattningen och företagandet, , 2004), Ekonomisk Debatt, 62–65, 2005. , and : On the optimality of the Nordic dual income tax, 63, 311–329, 1997. , : Bolagsbeskattningens framtida utformning, Ekonomisk Debatt 40, nr. 7, 47–60, 2012. Obstfeld, : lectures, 2007. : Transfer Pricing Guidelines, 2009. : Tax Policy Reform and Economic Growth, 2010. : Addressing Base Erosion and Profit Shifting. , February 2013; 2013a. : Action Plan on Base Erosion and Profit Shifting, preliminary version, 2013; 2013b. Parker, : The Economics of Entrepreneurship, , 2009. Presidents Advisory Panel on Federal Tax Reform: Simple, fair and pro-growth: Proposals to fix tax system. Government Printing Office, , 2005. Razin, and : Efficient investment incentives in the presence of capital flight, 31, 171–181, 1991. Reinhorn, : Dynamic optimal taxation with human capital, B.E. 9, 21 pp., 2009. , Imithel and : The equity home bias: Explanations and financial anomalies, 2, 78–96, 2010; available on /ijef , : Form og susbstans: Flernasjonale selskaper og skatteplanlegging, Samfundsøkonomen . 1, 2013. , : Secrecy jurisdictions, Working Paper, , . Skatteincitament för riskkapital. SOU 2014:40 Bilaga 6 Skauge commission (Skauge utvalget): Forslag til endringer i skattesystemet, NOU 2003:9, 2003. Stenkula, : Taxation and entrepreneurship in a welfare state, Small Business Economics 39, 77–97, 2012. : Taxes in . Sørensen, : Neutral Taxation of Shareholder Income, International Tax and 12, 777–801, 2005. Sørensen, : The taxation of business income in . Report to the Swedish , 2008. Sørensen, : Swedish Tax Policy – Recent Trends and , , 2010. Sørensen, : Measuring the deadweight loss from taxation in an small open economy – a general method with an application to , Working Paper, October 2011. van Wincoop, and : Is home bias in assets related to home bias in goods? 29, 1108–1123, 2010. Beskattningen påverkar företagens investeringar i realkapital via i huvudsak två, delvis sammanhängande, kanaler. Skatteuttaget inskränker för det första på möjligheterna att finansiera investe- ringsprojekten genom egna vinstmedel, så att – allt annat lika – en större del av projekten måste finansieras via externa källor, dvs. med lån eller med tillskott av nytt ägarkapital. För det andra begränsar beskattningen investeringsurvalet genom att driva upp förräntningskraven. Färre investeringar blir lönsamma att genom- föra då beskattningen skjuter in en kil mellan investerings- projektens avkastning före skatt och den avkastning långivarna och aktieägarna får efter skatt på sitt sparande. Den skatteekonomiska forskningen har i särskilt hög grad gällt just denna andra aspekt på beskattningens verkningar och det finns en omfattande litte- ratur med både teoretisk och empirisk inriktning om sambanden mellan skattereglernas utformning, förräntningskravet före skatt – den s.k. kapitalkostnaden – och investeringsefterfrågan. I denna bilaga till betänkande analy- seras bolagsbeskattningens incitamentseffekter. Vi tar upp grund- läggande begrepp som kapitalkostnad, skattekil, effektiv marginal- skatt och effektiv genomsnittsskatt. Begreppens relevans för före- tagens investeringsbeslut och internationella bolags lokaliseringsval diskuteras. Den empiriska frågan gäller här i vilken utsträckning investeringsbesluten påverkas av förändringar i kapitalkostnaden och hur valet mellan olika finansieringsformer (särskilt valet mellan lån och eget kapital) förändras genom beskattningen. En återkommande fråga i både den politiska och vetenskapliga diskussion om bolagsskatten är hur regelverket bör utformas för att uppnå neutralitet, dvs. så att den effektiva beskattningen av företagsvinsterna blir oberoende av bl.a. teknik- och finansieringsval. I avsnitt 3 diskuteras kortfattat sådana neutrala alternativ och deras för- och nackdelar. Tyngdpunkten i bilagan gäller emellertid en analys av de reformalternativ överväger i sitt betänkande. Vi redovisar alternativens inverkan på investeringsincita- menten i form av beräkningar av dels kapitalkostnader, dels effektiva marginal-och genomsnittsskatter. Beräkningarna kan utnyttjas i kombination med olika s.k. elasticitetsmått, från aktuell vetenskaplig litteratur, för att få en uppfattning om reformalternativens inverkan på bolagssektorns investeringar och finansieringsval. Framställningen i denna bilaga beaktar inte finansiärernas beskatt- ning av ränteinkomster, utdelningar och kapitalvinster av det enkla skälet att personliga kapitalskatter inte påverkar jämförelsen mellan de alternativ för bolagsbeskattningens utformning som presenteras av . Dubbelbeskattningen av bolagsvinsterna, först hos företaget och sedan hos aktieägarna, har varit en både vetenskapligt och politiskt kontroversiell fråga1. För små öppna ekonomier, som den svenska, är den dominerande uppfattningen i den vetenskapliga litteraturen emellertid att beskattningen av aktieägarnas utdelningsinkomster och värdestegringsvinster i huvudsak saknar betydelse för företagens kapitalkostnader.2 Också den omständig- heten talar för att begränsa analysen till bolagsbeskattningen. Företagets kapitalkostnad kan uppfattas som den lägsta avkastning (internränta) före skatt företaget måste kräva av sina investerings- projekt för att dessa skall vara acceptabla i den meningen att avkastningen efter skatt inte understiger finansiärernas avkastnings- anspråk. Kapitalkostnaden är central för den neoklassiska investeringsteori som utvecklats och empiriskt prövats i national- ekonomisk forskning . I denna analys är kapital- kostnaden en väsentlig bestämningsfaktor till det hyrespris företagen bör räkna med vid utnyttjandet av sitt realkapital. Hyrespriset kan uppfattas som en kostnad per tidsenhet för företaget att utnyttja sitt realkapital, alltså en kostnad uttryckt i samma dimension som kostnaden för arbetskraft (lön inkl. löne- bikostnad). Tanken är därmed att förändringar i hyrespriset är avgörande för företagets investeringsbeslut och val av kapital- intensitet.3 Kapitalintensiteten – alltså mängden realkapital per 1För engagerade debattinlägg, se och bilaga (Bilaga 4) till denna utredning, liksom det särskilda yttrandet från , . Den vetenskapliga diskussionen, som gällt distinktionen mellan old view och new view inom ramen för en sluten ekonomi,, sammanfattas i Auerbach och Hassett (2002), och mer i Chetty och Saez ( 2010). Boadway och (1992), och (1995), , , och Klemm, A. (2007), och ( 2012). Även inom små öppna ekonomier kan det emellertid finnas skäl att i den personliga kapitalbeskattningen särbehandla avkastningen från små, inhemskt ägda, företag, se och (2013). 3 Realkapitalets hyrespris (eng. rental price of capital eller user cost of capital) kan tecknas c = PK (δ + r) , där PK representerar ett prisindex för investeringsvaror, δ är den ekonomiskt korrekta avskrivningstakten och r den (netto)kapitalkostnad som diskuteras i texten. Som utvecklas ovan bestäms kapitalkostnaden r i sin tur av finansiärernas sysselsatt – är i sin tur, enligt gängse ekonomisk teori, av betydelse för arbetsproduktivitetens utveckling, vilken i sin tur visar sig vara en väsentlig bestämningsfaktor till reallönernas utveckling. I allmänhet gäller att kapitalkostnaden bestäms både av skatte- satsen och av reglerna för hur den beskattningsbara vinsten skall beräknas. Genom olika omläggningar i dessa regler kan stats- makterna också på ett ganska drastiskt sätt styra kapitalkostna- derna. Ett exempel kan klargöra. En investering som finansieras med eget kapital måste vid 25 procents bolagsskatt ge 8 procents avkastning före skatt för att ge finansiärerna 6 procents avkastning efter skatt, förutsatt att vi kan bortse från inflation och att skatten tas ut på den verkliga (dvs. ekonomiskt korrekta) vinsten från investeringsobjektet. Men om den skattemässiga avskrivningen av realinvesteringarna får göras i en snabbare takt än som är ekono- miskt motiverat, så att den beskattningsbara vinsten blir lägre än den verkliga vinsten, sjunker kapitalkostnaden. En del av investe- ringsutgiften kan då nämligen finansieras med en räntefri skatte- kredit, vars storlek beror både av takten i den skattemässiga avskrivningen och av den formella skattesatsen. Ett viktigt special- fall av snabb skattemässig avskrivning är att företagen medges s.k. fri eller omedelbar avskrivning av investeringsprojekten. Vid ome- delbar avskrivning och 25 procents bolagsskatt kan en fjärdedel av finansieringskostnaden (vid direktavskrivning blir skattekreditens andel av finansieringen alltid lika med skattesatsen, i detta fall ) täckas av den räntefria skattekrediten. Det betyder, i detta fall, att tre fjärdedelar av investeringen behöver finansieras med eget kapital för vilket ägarna kräver avkastning. Kapitalkostnaden faller därmed till (= 0,75 x 0,06 / (1 – 0,25)), dvs. till samma nivå som det förräntningskrav ägarna ställer (före personliga skatter).