sou · H2B31 · 2014-01-13 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att göra en översyn av beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföretag eller kooperativ hyresrätt (dir. 2012:32). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:45) förlängdes utredningstiden till . förordnades dåvarande lagmannen , numera ordförande i domstolen, att vara ordförande i kommittén samt professorn och det att vara leda- möter. Som experter förordnades juristen , , ämnessakkunniga , , ämnesrådet Tom Nilstierna, , verkställande direktören , Bostadsrätterna, rättssakkunnige , , förhandlingschefen , , fastighetsekonomen , , rättslige experten , , skattejuristen , Fastighetsägarna, och departementssekreteraren , . Som sekreterare anställdes dåvarande kanslirådet . entledigades från sitt uppdrag som expert. anställdes hon som sekreterare. förordnades departementssekreteraren , , som expert. entledigades från sitt uppdrag som expert. anställdes han som sekreterare. förordnades kanslirådet , , som expert. entledigades som sekreterare. , EU-representationen, förordnades som expert. Kommittén, som har antagit namnet Bostadsbeskattningskom- mittén, får härmed överlämna sitt betänkande Vissa bostadsbe- skattningsfrågor, SOU 2014:xx. Uppdraget är härigenom slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter............................. 1.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1398) om 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete .............. Skatterättslig indelning av fastigheter och bostäder .............. Privatbostadsfastighet och näringsfastighet ............... 3.1.2 Privatbostadsföretag och oäkta bostadsföretag.......... Privatbostadsrätt och näringsbostadsrätt.................... Beskattning av bostäder ........................................................... Fastighetsskatt och fastighetsavgift............................. Beskattning enligt inkomstskattelagen........................ Skattemässig neutralitet och samhällsekonomisk 4.2Optimal beskattningsteori och skattemässig neutralitet i Hög och icke-neutral beskattning av hyresrätter ....... Låg och icke-neutral beskattning av ägda 4.3 Skattemässig neutralitet mellan boendeformer ...................... 4.4Exempel: Beskattning av ett radhus i olika Förbättring av den skattemässiga ställningen för 5.3Förbättring av den skattemässiga ställningen för 5.4 Avskaffad fastighetsavgift för hyresbostäder ......................... 5.4.1 Delvis uthyrning av hyreshus och andra 5.4.2 Småhus på ofri grund .................................................... 5.4.3 Förslaget bör inte bara avse nyproducerade 5.4.4 Ett av flera småhus på samma värderingsenhet mark hyrs ut .................................................................. 5.4.5 Byggnader under uppförande....................................... 5.4.6 Alternativa metoder att avskaffa Tidpunkt som är avgörande för avgiftsplikten....................... Förfarandet vid uttag av fastighetsavgift................................ Höjning av statsbidragen till den kommunala sektorn.......... Förslagets förenlighet med om statligt stöd ...... Förslagen träder i kraft ............................. 5.10.1 Offentligfinansiella effekter......................................... 5.10.3 Effekter för företag....................................................... 5.10.4 Samhällsekonomiska effekter ...................................... 5.10.5 Effekter för kommuner och det kommunala 5.10.6 Övriga konsekvenser .................................................... 5.10.7 Effekter för och de allmänna Lättnad i beskattningen.............................................. Lättnad i beskattningen av oäkta bostadsrätter ................... 6.4Det bör inte införas uppskovsregler för andelar i oäkta Höjning av statsbidragen till den kommunala sektorn........ Förslagets förenlighet med om statligt stöd .... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ....................... Effekter på inkomstfördelningen............................... 6.8.3 Samhällsekonomiska konsekvenser och effekter på konkurrensen mellan företag................................. 6.8.5 Effekter för och de allmänna Föreningar enligt hyresmodellen jämställs i inkomstskattelagen med föreningar enligt ägarmodellen....133 Inkomster och utgifter hänförliga till uthyrningsverksamheten ska inte tas upp eller dras av ....... Förslagens förenlighet med om statligt stöd.... Förslagen träder i kraft ................................................. Effekter för företag..................................................... 7.8.4 Effekter för , Lantmäteriet och Skattereduktion för ROT-arbete.................................. 8.3Underhållsansvar för kooperativa hyresrätter och övriga 8.4 Hyresgäster bör inte få skattereduktion för ROT-arbete ... Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden ........ Analys av höjning av schablonavdraget ................. Ytterligare skattelättnader bör inte införas .......................... Finansiering av kommitténs förslag...................................... Sänkt tak för skattereduktion för ROT- och RUT- 10.3.1 Offentligfinansiella konsekvenser ............................. 10.3.2 Effekter för företag..................................................... 10.3.3 Effekter på inkomstfördelning .................................. 10.3.4 Konsekvenser för brottslighet och det 10.3.5 Övriga konsekvenser .................................................. 10.3.6 Effekter för och de allmänna Sammantagna effekter av förslagen....................................... 10.4.1 Offentligfinansiella konsekvenser ............................. 10.4.2 Effekter på företagens administrativa kostnader...... 10.4.3 Effekter för och de allmänna Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter........................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1398) om Lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion Bilaga 1 Kommittédirektiv 2012:32............................................... Skatterättslig indelning och beskattning av fastigheter och bostäder................................................... Utvärdering av höjningarna av schablonavdraget vid upplåtelse av den egna bostaden...................................... Bostadsrättslagen (1991:614) Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Fördelnings Analytiskt Statistiksystem för Inkomster och Transfereringar (SCB) Lagen (2007:1398) om fastighetsavgift Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Statistik om hushållens ekonomi Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt Reparation och underhåll, ombyggnad och Lagen (1984:404) om stämpelskatt vid Kommitténs uppdrag har bestått av fem delar. Den första delen avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för ROT-arbete och den femte delen skatte- reglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Den skattemässiga ställningen för hyresbostäder (kap. 5) Skattesystemet är inte neutralt med avseende på bostäder i olika upplåtelseformer. Hyresbostäder är skattemässigt missgynnande jämfört med ägda bostäder (se kap. 4). Kommittén ska lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt i syfte att öka utbudet av hyresbostäder. Kommittén föreslår att detta sker genom att den kommunala fastighetsavgiften avskaffas för hyresbostäder i hyreshus, småhus och ägarlägenheter som upplåts med hyresrätt för bostadsändamål och där hyresinkomsten beskattas i inkomstslaget näringsverk- samhet. Även om nämnda villkor är uppfyllda ska dock fastighets- avgift betalas även fortsättningsvis i två situationer. Den ena avser hyresbostäder som inrymmer eller avser att inrymma bostad åt en delägare i hyreshuset om det är ett andelshus och den andra avser bostäder som hyrs ut av privatbostadsföretag. Oäkta bostads- företag ska däremot inte betala fastighetsavgift för hyresbostäder. Ändringarna föreslås träda i kraft . Ett avskaffande av fastighetsavgiften ökar incitamenten att bygga hyresrätter och bör därför leda till att utbudet av hyresrätter ökar. Kommitténs beräkningar visar dock att nuvärdet av fastig- hetsavgiften utgör en mycket liten del av investeringskostnaden vid en investering i en hyresfastighet, och ett avskaffande av fastighets- avgiften kan därför inte förväntas få några stora effekter på utbudet av hyresbostäder. Kommitténs förslag att avskaffa den kommunala fastighetsavgif- ten på hyresbostäder kommer att leda till minskade intäkter för kommunsektorn. Enligt kommitténs förslag ska dock de generella statsbidragen till den kommunala sektorn höjas i samma utsträck- ning som förslaget om avskaffad fastighetsavgift innebär minskade intäkter för denna sektor. Förslaget beräknas medföra en offentlig- finansiell kostnad på varaktigt, priser. (kap. 6) Kommitténs uppdrag är att lämna förslag på en lättnad i beskatt- ningen av delägare i oäkta bostadsföretag och analysera om det bör finnas en rätt till uppskov med beskattningen av en kapitalvinst från en avyttrad bostad vid avyttring eller förvärv av en andel i ett oäkta bostadsföretag. Enligt gällande regler åtnjuter delägare i oäkta bostadsföretag en lättnad i beskattningen med tillämpning av de s.k. lättnadsreglerna. Dessa regler gäller provisoriskt till och med utgången av 2015. Kommittén föreslår att dessa regler därefter, dvs. , inte längre ska tillämpas, utan att samma skattesats på utdelnings- och kapitalvinstinkomster på andelar i oäkta bostads- företag som på andelar i andra onoterade företag ska gälla, dvs. 25 i stället för . Dock föreslås att kvarvarande sparat lätt- nadsutrymme ska få utnyttjas till och med utgången av . För att inte förslagen ska leda till en höjd beskattning av delägarna föreslår kommittén även att oäkta bostadsföretag, , inte längre ska betala fastighetsavgift alls, dvs. varken för sådana byggnader som omfattas av förslaget under föregående rubrik eller för bostäder som upplåts med bostadsrätt. Förslaget om att inte förlänga lättnadsreglerna innebär ingen förändring jämfört med gällande regler och har därför inga offentligfinansiella konsekvenser. Förslaget medför dock omför- delningar av skattebelastningen inom delägarkollektivet. Lättnads- reglerna ger olika stora skattesänkningar för olika delägare. Om lättnadsreglerna ersätts med sänkta skatteatser innebär detta på aggregerad nivå en sänkning av skatten på kapitalvinster och en höjning av skatten på utdelning (inklusive bostadsförmån). Beskattningen omfördelas därför för varje delägare och mellan delägare under ett enskilt år, beroende på om delägaren mottar en utdelning eller en kapitalvinst det aktuella året. Förslaget medför sammantaget en höjd beskattning för delägarkollektivet med varaktigt. Effekten dämpas dock efter 2016 genom övergångsbestämmelsen. Den offentligfinansiella kostnaden av förslaget om att slopa fastighetsavgiften för bostäder i oäkta bostadsföretag beräknas till . Sammantaget medför förslagen därmed en skattesänkning för delägare i oäkta bostadsföretag. Kommitténs förslag att avskaffa den kommunala fastighets- avgiften kommer att leda till minskade intäkter för kommun- sektorn. För att neutralisera effekten föreslår kommittén att de generella statsbidragen till den kommunala sektorn höjs i samma utsträckning som förslaget minskar intäkterna. Kommittén anser inte att det ska införas uppskovsregler för andelar i oäkta bostadsföretag, och lämnar således inget förslag om detta. Kooperativa hyresrättsföreningar (kap. 7) Kommitténs uppdrag avseende beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar består av två delar. För det första ska kommit- tén bedöma om det är lämpligt att kooperativa hyresrättsföreningar som hyr sina bostäder av husets ägare (hyresmodellen) och föreningar som äger sina bostäder (ägarmodellen) beskattas enligt olika regler. För det andra ska kommittén bedöma om de bör betala stämpelskatt vid förvärv av fast egendom enligt samma skattesats som gäller för bostadsrättsföreningar. I den första delen föreslår kommittén att kooperativa hyres- rättsföreningar enligt hyresmodellen skattemässigt ska jämställas med kooperativa hyresrättsföreningar enligt ägarmodellen. Detta uppnås genom att definitionen i inkomstskattelagen (1999:1229) av privatbostadsföretag utsträcks till att även omfatta kooperativa hyresrättsföreningar enligt hyresmodellen, vars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar med hyresrätt upplåta bostadslägenheter. Kooperativa hyresrättsföreningar enligt hyresmodellen som är privatbostadsföretag ska enligt förslaget inte ta upp inkomster och inte dra av utgifter som är hänförliga till uthyrningsverksamheten. I den andra delen föreslår kommittén att skattesatsen för stäm- pelskatt vid kooperativa hyresrättsföreningars förvärv av fast egendom och tomträtter sänks till samma nivå som gäller för bostadsrätts- föreningar, dvs. Ändringarna föreslås träda i kraft . Sammantaget medför kommitténs förslag gällande kooperativa hyresrättsföreningar en varaktig offentligfinansiell kostnad på , varav huvuddelen avser sänkningen av stämpel- skatten. Skattereduktion för ROT-arbete (kap. 8) Kommittén ska analysera om reglerna om skattereduktion för ROT-arbete bör utvidgas till att i viss utsträckning gälla hyres- rätter. En sådan utvidgning får dock enligt direktiven bara ske till hyresgäster som har ingått ett avtal med hyresvärden enligt vilket hyresgästen får inflytande över underhållsåtgärder i bostaden som normalt åligger hyresvärden. En utvidgning av skattereduktionen för ROT-arbete till hyres- gäster med villkoret att hyresgästen måste ta över en del av under- hållsansvaret riskerar att påverka hur hyresgästen och hyresvärden väljer att reglera sitt hyresförhållande, vilket inte är lämpligt. Med hänsyn till nämnda begränsning i direktiven anser kommittén att skattereduktionen för ROT-arbete inte bör utvidgas till hyres- gäster, och lämnar således inget förslag om detta. Upplåtelse av den egna bostaden (kap. 9) Kommittén ska dels analysera skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden och undersöka vilken effekt höj- ningarna av schablonavdraget vid sådan upplåtelse som har genom- förts har haft på utbudet av bostäder inom befintligt bostadsbestånd, dels analysera om ytterligare skattelättnader för privatpersoner som helt eller delvis hyr ut sin bostad kan öka utbudet av boendetillfällen inom det befintliga bostadsbeståndet. Tillgång på data har gjort att kommittén endast haft möjlighet att utvärdera höjningen av avdraget , då beloppet höjdes Utvärderingen fogas till betänkandet som bilaga 4. Utvärderingen tyder inte på att denna höjning haft effekt på privatpersoners uthyrning av den egna bostaden –2011. Kommittén anser att de höjningar av avdraget samt de övriga regelförändringar rörande privatpersoners uthyrning som skett bör utvärderas innan det kan vara lämpligt att införa ytterligare skatteincitament för att öka privatpersoners uthyrning. Kommittén lämnar därför inget sådant förslag. Finansiering (kap. 10) De förslag som lämnas ska vara offentligfinansiellt neutrala. Till den del som förslagen innebär minskade inkomster ska finansiering därför föreslås inom det berörda området. Kommittén föreslår att förslagen finansieras genom att taket för skattereduktion för ROT-arbete och hushållsarbete (RUT-arbete) sänks från till . Ändringen föreslås träda i kraft . 2) är en bostadsrättsförening eller en kooperativ hyresrättsföre- ning, lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ska ha följande lydelse. Stämpelskatten är för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten och för varje fullt tusental kronor av egendomens värde utom då förvärvaren 1) skulle ha varit befriad från gåvoskatt enligt 3 eller 38 § den upphävda lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt om egendo- men hade erhållits som gåva, 2) är en bostadsrättsförening, 3)är en kreditinrättning som enligt lag, reglemente eller bo- lagsordning är skyldig att åter avyttra egendomen, 4)är dödsbo. Skatten är dock i fall som avses i första och andra styckena alltid lägst . 1 Senaste lydelse 2010:774. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om förvärv som görs efter . lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)2 dels att 2 kap. 17 §, 39 kap. 1 § och 67 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 39 kap. 27 a §, av följande lydelse, dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (2005:1136) om ändring i nämnda lag ska införas en ny punkt, 11, av följande avses en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag vars verksamhet 1.till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget, eller 2.uteslutande eller så gott som uteslutande består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla garage eller någon annan för deras personliga räkning avsedd anordning i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget. av- ses också en svensk kooperativ hyresrättsförening vars verksam- het till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar med hyresrätt upplåta bostads- lägenheter som föreningen hyr av byggnadens ägare. avses vid tillämpningen av 46 och 47 kap. också motsvarande utländsk juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 2 Lagen omtryckt 2008:803. I detta kapitel finns bestämmelser om –försäkringsföretag i 2–13 §§, –utländska tjänstepensionsinstitut i 13 a–13 f §§, –investmentföretag i 14–19 §§, –kooperativa föreningar i 21–24 §§, – privatbostadsföretag i 25– – privatbostadsföretag i 25– 27 a §§, –sambruksföreningar i 28 §, –samfälligheter i 29 §, och –sparbanker och Sparbankernas säkerhetskassa i 30 och 31 §§. Ett privatbostadsföretag av det slag som avses i 2 kap. 17 § andra stycket ska inte ta upp inkomster och inte dra av utgifter som är hänförliga till uthyrningsverk- samheten. 1.belopp motsvarande den preliminära skattereduktion som avses i 18 § första stycket 1, av underlaget enligt 18 § första stycket 2, och 3.belopp motsvarande de arbetsgivaravgifter i fråga om sådan ersättning för hushållsarbete som har redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 18 § första stycket 3. Den sammanlagda skattere- duktionen får uppgå till högst för ett beskatt- ningsår. Den sammanlagda skattere- duktionen får uppgå till högst för ett be- skattningsår. 3Senaste lydelse 2011:1271. 4Senaste lydelse 2011:1256. I fråga om andelar i en ekonomisk förening eller ett aktiebolag som är en bostadsrätts- förening, bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag och som inte uppfyller villkoren i 2 kap. 17 § för att vara ett privatbostadsföre- tag gäller följande. Om det vid utgången av 2015 finns sparat lättnadsutrymme enligt den upp- hävda 43 kap. 6 § får detta föras över till kommande beskattnings- år och utnyttjas under beskatt- ningsåren 2016–2020 enligt vad som anges i denna punkt. Dessa beskattningsår ska utdelning tas upp bara till den del den över- stiger sparat lättnadsutrymme. Om utdelningen understiger sparat lättnadsutrymme, ska skill- naden föras vidare som sparat lättnadsutrymme till nästa be- skattningsår. Av en kapitalvinst på en andel som uppkommer under beskattningsåren 2016– 2020 ska bara ett belopp som överstiger det sparade lättnadsut- rymmet tas upp. Om en andel övergår till en ny ägare genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, tar förvär- varen över den tidigare ägarens sparade lättnadsutrymme. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar . 2.Punkt 11 av övergångsbestämmelserna till lagen (2005:1136) träder i kraft . lag om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2007:1398) om fastighetsavgift dels att nuvarande 3 a § ska betecknas 3 d §, dels att 1, 3, den nya 3 d, 4 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 3 a–3 c och 3 e samt 6 a §§, av följande lydelse. utsträckning som framgår av 3 utsträckning som framgår av 3– och 3 a §§, betalas 3 d §§, betalas för sådana fastig- fastigheter som vid fastighets- heter som vid fastighetstaxerin- taxeringen betecknas som små- gen betecknas som småhusen- enhet om det på lantbruksenhe- ten finns vad som vid fastighets- finns vad som vid fastighets- taxeringen betecknas som små- taxeringen betecknas som små- hus eller tomtmark för småhus. hus eller tomtmark för småhus. Avgift ska inte betalas för Avgift ska inte betalas för fastighet som året före det fastighet som året före det kalenderår då beslutet om slutlig kalenderår då beslutet om slutlig skatt ska fattas inte varit avgifts- skatt ska fattas inte varit avgifts- ringslagen (1979:1152). ringslagen (1979:1152). kalenderår är för för a) för sådan del av småhus- sådan del av småhusenhet som enhet som avser småhus som är avser småhus som är uppfört 5Senaste lydelse 2011:1422. 6Senaste lydelse 2012:743. för tillhörande tomtmark inom per sådant småhus, per sådant småhus, byggnadsvärdet och markvärdet, byggnadsvärdet och markvärdet. b)för småhus på lantbruks- enhet som är uppfört samt värde- ringsenhet för tillhörande tomt- mark inom samma taxeringsenhet per sådant småhus, dock högst av bostadsbyggnadsvärdet och tomt- marksvärdet, c)för sådan del av hyreshus- enhet som avser värderingsenhet för bostäder som är uppförda samt värderingsenhet för till- hörande tomtmark inom samma ägarlägenhet som är uppförd samt tomtmark inom samma taxe- sådan värderingsenhet för ägar- lägenhet, dock högst av taxeringsvärdet för dessa vär- giften per småhus, fastighetsav- giften per småhus till fastighets- avgiften för ökad eller minskad med ett belopp mot- enhet för ägarlägenhet till fastig- eller minskad med ett belopp det aktuella kalenderåret ut- tryckt i procent med två deci- Avgiften uttrycks i hela krontal så att öretal faller bort. uttryckt i procent med två deci- Avgiften uttrycks i hela krontal så att öretal faller bort. inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 1. om småhuset a) upplåts eller upplåtas med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del an- vändas som bostad, b) hör till en näringsfastighet, aktiebolag som är en bostadsrätts- förening, bostadsförening eller ett för att vara ett privatbostadsföre- derår är för för småhus på lantbruksenhet som är uppfört samt värderingsenhet för till- hörande tomtmark inom samma värdet och tomtmarksvärdet. ten per småhus till fastighetsavgif- ten för ökad eller svarande inkomstbasbeloppets förändring mellan och det aktuella kalenderåret uttryckt i procent med två decimaler. Avgiften uttrycks i hela krontal så att öretal faller bort. Första och andra styckena gäller inte för småhus och till- hörande tomtmark 1. om småhuset