sou · H2B36d2 · 2014-02-13 00:00:00 — Mäns maktpositioner i siffror 2.1Mäns och kvinnors valdeltagande liknar varandra men stora socioekonomiska m.m. skillnader .................................... Män röstar mer höger (borgerligt) än kvinnor......................... Män är något mer politiskt aktiva än kvinnor .......................... 2.4Riksdagen - ledamot män, utskottsledamot 2.5Regeringen – statsråd män, statsminister 2.6Landstingen - fullmäktige män, styrelse 53, 2.7Kommunerna – fullmäktige män, styrelse 59, 2.8Sveriges kommuner och landsting – styrelse män, vice ordförande 66, ordförande 100 ............................... Samtliga chefer på arbetsmarknaden – 4.2Landstingen – anställd män, chef 28, högre ämbetsman och politiker 53..................................................... 4.3Kommunerna - anställd män, chef 33, högre ämbetsman och politiker 58..................................................... 4.4Sveriges kommuner och landsting – ledningsgrupp 50 procent män, VD 100 ............................................................... Anställd män, chef 73, högsta chef 100 ............... Andra uppgifter om företag .................................................... Universitet och högskolor - forskande och undervisande personal män, lektor 55, professor 76, rektor 62 ............................................... 7.1Medlem män, kyrkomöte 54, kyrkostyrelse 7.2Samtliga biskopar och präster män, kyrkoherde 74, biskop 79, ärkebiskop 0................................. Massmedier – män .................................... Fyra akademier – män................................ – medlem män, styrelse 45, ordförande 0 ............................................ För enbart män och med kungligt beskydd ........................... För män och kvinnor och med kungligt beskydd.................. För enbart män, övriga ordenssällskap ................................... Makteliten enligt LO ................................................... 100 mäktigaste enligt Fokus........................... Attityder kring män och kvinnor som ledare ................... Summering och reflektioner......................................... Mäns maktpositioner efter samhällsområde........................... Mäns maktpositioner från .......................... Män, makten och utvecklingen ............................................... Mäns och kvinnors makt har behandlats i ett flertal statliga utred- ningar.1 I denna rapport studerar vi mäns – och kvinnors – makt inom ett flertal områden. Vi gör det med den begränsningen att det huvudsakligen gäller den makt som låter sig mätas i form av antal, andelar och fördelning av maktpositioner. Vi har alltså studerat mäns och kvinnors representation. I diskussioner om mäns – och kvinnors representation brukar representation beskrivas som en nödvändig förutsättning för makt, men om representationen blir mer jämn innebär det inte per automatik att båda grupperna får lika stor makt. Den reella makten är alltså svårare och mer delikat att bedöma och kan ibland sammanfalla med den mätbara – men långt ifrån alltid. Man kan fråga sig - vilka ska räknas som makthavare. Är det fråga om 100, 1 000, 10 000 eller 100 000 personer i ? Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 17. Det vi har gjort är att välja ut ett stort antal av samhällets sektorer och inom dessa studerat könsfördelning på högre nivåer inom respektive sektor. Vi har också, så långt möjligt, relaterat detta till totala antalet anställda inom respektive sektor. I och med det kommer en stor del av hela befolkning med i siffror men då endast som stora totaler. Fokus har dock varit på de högre nivåerna. I de fall det varit möjligt finns också jämförelser . Vi har inte, även om det hade varit mycket intressant, studerat makthavarnas utbildning, ekonomi, familjebakgrund, familje- situation, etc. Sådana data har vi endast vad gäller börsföretagen 1 Bl.a. SOU 1987:19, SOU 1990:44, SOU 1994:3, SOU 2003:16, SOU 2005:66 och SOU 2007:108. Därtill har frågan om börsbolags styrelser behandlats i Ds 2006:11. , som var särskild utredare i SOU 2007:108, arbetar f.n. med en uppföljning av ett tidigare projekt om makt och kön. (avsnitt 5.2.1). En sådan stor genomlysning har däremot gjorts i bl.a. den norska elitundersökningen vars resultat återges i avsnitt 16 i denna rapport. Innan det vi funnit presenteras är det värt erinra om det mål för jämställdhetspolitiken som beslutade hösten 2008:2 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Inom ramen för detta arbetar regeringen utifrån fyra delmål. Ett av dem är: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. 2008/09:1, bet. 2008/09: AU1, rskr. 2008/09:115. 2.1Mäns och kvinnors valdeltagande liknar varandra men stora socioekonomiska m.m. skillnader I senaste allmänna riksdagsvalet deltog av de manliga röstberättigade och av de kvinnliga. Det totala antalet röstberättigade var 7 030 000 medborgare.3 Valdeltagandet har förändrats. Det högsta valdeltagandet uppnåddes i riksdagsvalet då av de röstberättigade deltog.4 har internationellt sett ett högt valdeltagande. Vid jämförelse inom och de fram t.o.m. senast hållna parlamentsvalen kom på 7:e plats. kom på 1:a plats och 3 av de mellanliggande platserna innehades av länder med röstplikt.5 Vad gäller skillnader i valdeltagande i kan bl.a. konstateras Män hade lägre deltagande än kvinnor. av 5-årsintervall upp till skiljer det 3 procentenheter.6 (röstade män i betydligt högre grad än kvinnor.7 Under finns dock totalt sett inga markanta skillnader mellan könen.) Det skiljer mellan åldersgruppen med högst valdeltagande (65–) jämfört med den med lägst deltagande ().8 4SCB 2012d s. 29. 5SCB 2012d s. 24. 6www.scb.se, Hitta statistik, Statistikdatabasen, , Allmänna val, valdeltagande- undersökningen, Valdeltagande i riksdagsval. 7SCB 2012d s. 7. 8SCB 2012d s. 31. Liten skillnad råder mellan stad och landsbygd.9 Giftas valdeltagande ligger över ogiftas.10 Det finns mycket liten könsskillnad mellan de två grupperna.11 Tjänstemäns valdeltagande ligger över arbetares och mellan dessa ligger företagares. Största köns- skillnaden finns inom gruppen arbetare där mäns valdeltagande ligger över kvinnors.12 SACO-medlemmars valdeltagande ligger över LO-medlemmars och mellan dessa ligger TCO- medlemmars. Största könsskillnaden finns inom gruppen LO- medlemmar där mäns valdeltagande ligger över kvinnors.13 Valdeltagandet för dem med eftergymnasial utbildning ligger över det för dem med förgymnasial utbildning. Det finns liten könsskillnad i var och en av de två grupperna.14 De som ligger i 5:e, högsta, inkomstkvintilen har 18 procent- enheters högre valdeltagande än dem som ligger i 1:a, lägsta, inkomstkvintilen. Män röstar i något lägre grad än kvinnor i alla kvintiler.15 Inrikes föddas valdeltagande ligger över utrikes föddas. Utrikes födda män röstar i något lägre grad än utrikes födda kvinnor.16 I det senaste Europaparlamentsvalet deltog av de röstberättigade. Skillnaden mellan könen var marginell.17 Vi ser således sammantaget vissa skillnader mellan könen men de påtagliga skillnaderna syns inte mellan könen utan när det gäller civilstånd, socioekonomi, utbildningsnivå, inkomst och inrikes/utrikes födda oavsett kön. 10Notera att det här rör sig om gifta. Sammanboende har vi inga data om. 11SCB 2012d s. 47. 12SCB 2012d s. 51. 13SCB 2012d s. 52. 14SCB 2012d s. 54. 15SCB 2012d s. 55. 16SCB 2012d s. 60. 17SCB, Hitta statistik, Statistik efter ämne, Demokrati, Europaparlamentsval, Europaparlamentsvalet , valdeltagandeundersökningen. 2.2Män röstar mer höger (borgerligt) än kvinnor röstade män mer vänster än kvinnor. Men, 1982 röstade män mer borgerligt än kvinnor. På 1990- talet framträder ett tydligt mönster där kvinnor prioriterar frågor om omsorg och omvårdnad, medan män tenderar att lägga större vikt vid frågor om ekonomi och arbetsliv. En liknande bild återkommer . Bland högutbildade och yngre kvinnor finner vi en stark tendens att gå åt vänster politiskt. valundersökning gav vid handen att kvinnor var mer positiva än män till offentlig sektor och sex timmars arbetsdag, medan männen prioriterade EMU och kärnkraft. valundersökning konstaterades att sambandet mellan kön och partival var det starkaste samband som någonsin setts i svenska valundersökningar. Jämfört med män hade kvinnor en högre sannoliket att stödja och Socialdemokraterna och en klart lägre sannolikhet att stödja och Sverigedemokraterna.18 Skillnaden mellan hur män och kvinnor röstar har ökat och skillnaderna är extra tydliga i yngre grupper.19 2.3Män är något mer politiskt aktiva än kvinnor Av männen anser att de deltar oftast i politiska diskussioner.20 Motsvarande siffra för kvinnor är . Högst andel bland männen finns i åldersgruppen 25–, lägst i åldersgruppen . Högst andel bland kvinnorna finns i åldersgrupperna 45–respektive 25–. av männen är medlemmar i politiskt parti medan av kvinnorna är det. Högst andel bland männen som är medlemmar finns i åldersgruppen 75–, lägst i åldersgruppen 45–. Högst andel bland kvinnorna finns i åldersgrupperna 65– respektive 25–. av såväl männen som kvinnorna har varit på möte med politiskt parti . Högst andel bland männen som varit på möte finns i åldersgruppen 16–, lägst i åldersgruppen 45–. 18SCB 2011 s. 89. 19I SCBs partisympatiundersökning fick c mansröster och kvinnoröster; fp 4,3 respektive 5,8; kd 2,9 respektive 3,0; m 30,1 respektive 25,7; mp 6,5 respektive 11,8; s 34,1 respektive 39,3; sd 9,5 respektive 3,8 och v 6,4 respektive 6,6. 20Sifferunderlaget för första delen av detta avsnitt, 2.3, är hämtat från SCB . Högst andel bland kvinnorna finns i åldersgrupperna 55–respektive . av männen är aktiva i politiskt parti. Samma siffror gäller för kvinnor. Högst andel bland männen finns i åldersgruppen 55–, lägst i åldersgruppen 35–. Högst andel bland kvinnorna finns i åldersgrupperna 55–respektive 25–. Någon stor skillnad mellan män med svensk respektive utländsk bakgrund21 finns inte med undantag för politiska diskussioner där män med svensk bakgrund anser sig delta mer. Kvinnor med utländsk bakgrund deltar i lägre grad än kvinnor med svensk bakgrund och de är också i lägre grad medlemmar i politiska partier. Någon stor skillnad mellan män med olika utbildningsbakgrund finns inte med undantag för politiska diskussioner där män med eftergymnasial utbildning anser sig delta mer. Samma förhållanden råder för kvinnor. Dock, de anser sig delta i lägre omfattning än män. Med avseende på socioekonomi gäller att högst andel bland männen som är medlemmar i ett politiskt parti har företagare och jordbrukare, lägst andel har bland lägre tjänstemän. Högst andel bland kvinnor har högre tjänstemän och lägst andel lägre tjänstemän. Kvinnliga högre tjänstemän har högsta andel bland alla grupper, oavsett kön. Det gäller medlemskap i politiskt parti, varit på möte och aktiva i politiskt parti. När det gäller deltagande i politiska diskussioner ligger dock deras siffra något lägre än männens högsta som är den för gruppen högre tjänstemän. Män i storstäder och förortskommuner är den grupp bland männen som anser sig oftast delta i politiska diskussioner. Medlemskap, mötesdeltagande och aktivitet i politiskt parti är i övrigt högst för män i gruppen Övriga kommuner, dvs. män utanför större städer, förortskommuner och pendlingskommuner. Samma förhållanden råder för kvinnor. Dock, alla deras andelar är lägre än männens. Det finns undersökningar gjorda om ungas attityder.22 Bland resultaten kan nämnas: En högre andel män än kvinnor uppger att de är intresserade av politik, jämfört . 21Utrikes född eller inrikes född med 2 utrikes födda föräldrar. 22Ungdomsstyrelsen 2013a s. 231 ff. män och kvinnor har ökat i detta avseende . (Åldersgrupp ). En lägre andel män än kvinnor vill vara med och påverka lokalt, . (Åldersgrupp 20–). Något färre män än kvinnor (respektive 81) röstar i nationella val. ((Åldersgrupp 22–). Politiska aktiviteter på Internet är vanligare bland män än kvinnor, 22 jämfört . ((Åldersgrupp ). Vi ser alltså, med reservation för det ibland påstådda förhållandet att män tenderar överskatta sig själva och sin förmåga, att män är mer politiskt aktiva. Det är generellt inte fråga om kraftiga skillnader mellan könen men de finns i stort sett genomgående. Denna observation sammanfaller för övrigt väl med gjorda mätningar av mäns och kvinnors politiska alienation.23 Måhända är det så att kvinnor har större förväntningar på politikerna än vad män har och att kvinnorna i något större utsträckning kan låta sig representeras. Ett bevis, om än svagt, för detta kan vara den relativt sett höga politiska aktiviteten för kvinnliga högre tjänstemän – en grupp som i särskilt hög grad kan tänkas anse sig ha goda resurser att själv tala för sina och samhällets intressen. En annan aspekt, måhända uppburen av normer om tilltro till sig själv, är att när unga tillfrågas om varför de inte vill vara med och påverka lokalt unga män i åldern i mindre grad () än unga kvinnor () svarar Kan för lite om hur jag ska göra.24 2.4Riksdagen – ledamot män, utskottsledamot 58. 1919 röstade första gången för allmän och lika rösträtt och valbarhet till för kvinnor. 1921 röstade man för – det var fråga om en grundlagsändring. Vid det första valet där kvinnor kunde delta, 1921, kom det in 5 kvinnor i ; 125 av 150 i första kammaren och 4 av 230 i 23Oskarsson (2013). 24Ungdomsstyrelsen 2013a s. 238 andra kammaren.26 dess har, med något undantag, andelen män i minskat (figur 1). Källa: riksdag i SCB, Hitta statistik, Temaområden, Jämställdhet, Indikatorer, sammansättning efter val 1921–2010 Vi ser bl.a. att minskningen pågått och ligger andelen manliga riksdagsledamöter på närmare hälften. Efter valet minskade dock andelen kvinnor i någonsin – från . Andelen män respektive kvinnor är inte densamma inom alla partier (tabell 1). Källa: SCB AV i SCB 2012c s. 93. 26 URSS 2000 s. 106. Vi ser bl.a. att senaste valet resulterade i att andelen män bland riksdagsledamöterna blev . Högst andel män bland sina ledamöter hade () och lägst (). 2006 blev andelen män . hade högst andel män () och lägst ().27 2002 blev andelen män . Även då fick högst andel män () och lägst ().28 Av de manliga ledamöterna var utrikes födda och av de kvinnliga 10 procent.29 De flesta av riksdagsledamöterna sitter också i ett utskott. I dessa är andelen män högre än i , . Skillnaden är dock stor mellan utskotten. Männen är i majoritet i 12 av de 15 utskotten, kvinnorna i 3 av dem - bostadsutskottet, socialutskottet samt utbildningsutskottet.30 Fördelningen har dock i stort blivit mer jämställd i utskotten; 2007 var andelen män 52 procent31, 1985 var andelen och 1973 85 procent32. Andelen manliga utskottsordföranden är 53 procent.33 I svenska parlamentet är, liksom i alla parlament inom EU, männen således överrepresenterade. Lägst andel män i de nationella parlamenten var det 2012 just i , män – följt av och . Högst andel var det på och i . Genomsnittet var 65 procent.34 Bland parlamenten inom OECD-området hade lägsta andelen män såväl 2011 som 1995.35 () rankas som nummer 2 i världen, efter , när det gäller jämn könsfördelning i parlament.36 I är könsfördelningen jämnare än i de nationella parlamenten, män.37 Alla länder utom , , och har lägre andel män i 29Kammarkansliet, riksdag i SCB 2012c s. 94. 30Kammarkansliet, riksdag i SCB 2012c s. 95. 31SOU 2007:108 s. 76. 32Kammarkansliet, riksdag i SCB 2012c s. 95. 35OECD 2012 Chapter 16 Figure Box 16.1C. 36WEF 2012 s. 324. än i sina nationella parlament. är det enda landet som representeras av fler kvinnor än män, 8 kvinnor och 5 män. De 3 länder som har jämnast könsfördelning är och (män) samt tillsammans med och (män). hade män (2007 ).38 Av de 9 svenska ledarna (språkrören) för i representerade partier var 7 män () 2012.39. 2007 var män och 2002 . Vi ser således att det svenska parlamentet i internationell jäm- förelse är i topp när det gäller jämställdhet. En starkt bidragande orsak till det var att flera partier efter valet tog beslut om varannan damernas. Ett skäl till detta ställningstagande anses vara att efter detta val fanns hot om att bilda ett kvinnoparti om inte riksdagspartierna nominerade flera kvinnor. Från kvinnoförbunden sattes extra press på partierna genom att medlemmar deklarerade att om ett kvinnoparti blev verklighet så kunde de tänka sig att byta parti efter det valet.40 Vi ser dock att den manliga andelen ökar efterhand högre upp i den politiska hierarkin - riksdagsledamot, utskottsledamot, partiledare. 2.5Regeringen – statsråd män, statsminister 100. har endast haft manliga statsministrar. Detta kan t.ex. jämföras med , , och som alla har/har haft kvinnliga statsministrar. hade inte haft något kvinnligt statsråd41 – att jämföra med t.ex. som 1926 fick sitt första kvinnliga statsråd.42 är av statsråden och av stats- sekreterarna män – en markant skillnad (tabell 2). 38SOU 2007:108 s. 92. 39Kammarkansliet, riksdag i SCB 2012c s. 94. 41Karin blev det första kvinnliga statsrådet. 42URSS 2000 s. 106. Källor: , årsböcker samt , Förvaltningsavdelningen i SCB, Hitta statistik, Temaområden, Jämställdhet, Indikatorer, Regering och regeringskansli efter position . Vi ser bl.a. en relativt snabb utveckling i jämställd riktning när det gäller statsråd men en långsammare bland statssekreterarna. Där har regeringarna inte nått till det kvantitativa jämställdhetsmålet (intervallet 40–60). Av WEF rankas som nummer 2 i världen, efter , när det gäller könsfördelning bland ministrar i regeringen.43 Statschefers (statsöverhuvudens) maktbefogenheter varierar från stat till stat. Med start t.ex. vid kan man konstatera att , där kungen är statschef, endast haft manliga statschefer. Samma är förhållandet i - detta till skillnad från som f.n. har en drottning samt och som haft kvinnliga presidenter. Av WEF rankas , tillsammans med många andra länder, på sista och 58:e plats när det gäller antal år med kvinnlig statschef, räknat . De 3 första platserna innehas av , och Indien.44 43WEF 2012 s. 324. 44WEF 2012 s. 324. 2.6Landstingen – fullmäktige män, styrelse 53, ordförande 55 På regional politisk nivå, i landstingen, ser könsfördelningen ut på följande sätt (tabell 3): Källor: SCB och SKL Det senaste valet resulterade i att andelen män i fullmäktige blev . Högst andel män bland sina ledamöter hade (), lägst andel ().45 2006 var andelen män i fullmäktige . Högst andel män hade (), lägst andel Socialdemokraterna ().46 2002 var andelen män i fullmäktige . Högst andel män hade (), lägst andel ().47 Vi ser således bl.a. att landstingen klarar det kvantitativa jämställdhetsmålet. Dock gäller i någon mån, men svagt, samma förhållande som på nationell nivå – manliga andelen ökar efterhand uppåt i den politiska hierarkin. 45SCB 2012a s. 49 46SCB 2006 del 4 s. 17. 47SCB 2002 s. 7. 2.7Kommunerna – fullmäktige män, styrelse 59, ordförande 71 På lokal politisk nivå, i kommunerna, ser könsfördelningen ut på följande sätt (tabell 4): Källa: SCB och SKL Det senaste valet resulterade i att andelen män i fullmäktige blev . Högst andel män fick (), lägst andel ().48 Personer i åldrarna 55–är representerade i fullmäktige i högre grad än övriga åldersgrupper. I det åldersspannet är även könsskillnaden som störst – äldre män är något överrepresenterade.49. När det gäller kön når inget parti upp till en lika hög andel kvinnor bland sina kommunpolitiker som andelen kvinnor i den röst- berättigade befolkningen. Störst skillnad har och (). Dock, om man beaktar såväl kön, utbildning och ålder liknar politiker mest sina väljare.50 2006 var andelen män i fullmäktige . Högst andel män hade (), lägst andel ().51 2002 var andelen män i fullmäktige . Högst andel män hade (), lägst andel Socialdemokraterna och (vardera).52 48SCB 2012a s. 45. 49SCB 2012e 2012:772. 50SCB 2013d s. 6 ff. 51SCB 2006 del 4 s. 17. 52SCB 2002 s. 7. 92 av de 290 kommunerna har alltid haft manliga kommun- styrelseordföranden.53 Vi ser således bl.a. att kommunerna klarar det kvantitativa jämställdhetsmålet när det gäller fullmäktige och styrelsen, dock med sämre siffror än landstingen. Förhållandet att manliga andelen ökar efterhand uppåt i den politiska hierarkin är starkare i kommunerna än vad det är i riksdag och landsting. En viss förändring i jämställd riktning har skett över de 10 åren. 2.8Sveriges kommuner och landsting – styrelse män, vice ordförande 66, ordförande 100 Kommuner och Landsting (SKL) är en arbetsgivar- och intresseorganisation för kommuner, landsting och regioner i . Medlemmar i är 290 kommuner och 20 landsting inklusive regionerna , , och . Organisationen bildades då och slogs ihop. SKL är en politiskt ledd organisation. Högsta beslutande organ är kongressen. Mellan kongresserna leds organisationen av en styrelse. Dess sammansättning ser ut på följande sätt (tabell 5): Vi ser här en jämställd styrelse. Dock råder här den tendens vi tidigare sett, ju högre maktposition desto större andel män. 53 Dagens Samhälle 2013. 3Samtliga chefer på arbetsmarknaden – män 2012 var av alla chefer på arbetsmarknaden män.54 Motsvarande siffra 2007 var 71 procent.55 Könsfördelningen skiljer sig dock mycket åt mellan olika sektorer (figur 2). Källa: SCB, Hitta statistik, Statistik efter ämne, Arbetsmarknad, med yrkesstatistik, Andel kvinnor och män i chefspositioner 54MI/SCB. 2013/14:1 bil. 3 s. 14. 56Yrke är klassificerat enligt Standard för svensk yrkesklassificering 1996 (SSYK 96). Vi kan här bl.a. se att endast staten hade en fördelning som uppfyller det kvantitativa jämställdhetsmålet. Högst andel män finns inom privat sektor och lägst inom landsting (se vidare avsnitt 4 och 3.2). I förhållande till antalet sysselsatta inom respektive sektor är män överrepresenterade inom alla de fyra sektorerna. Det finns en trend att andelen män bland cheferna minskar. Förhållandet har särskilt studerats (figur 3). Högre ämbetsmän och politiker Verkställande direktörer, verkschefer m.fl. Chefer för särskilda funktioner Chefer för mindre företag och enheter 10 000 12 000 Källa: SCB, Författarens kommentar till detta är:57 Det totala antalet chefer ökade från cirka 50 000 till 80 000 –2010, och andelen kvinnor i gruppen steg från . Av figuren framgår att den största ökningen av antalet kvinnor skedde i gruppen drift- och verksamhets- chefer Det innebar att antalet kvinnor nästan tredubblades i gruppen, från 6 000 till 16 000, vilket inneburit att kvinnorna numera utgör en majoritet bland drifts- och verksamhetscheferna. Och, författarens slutsats är: att männens dominans inom chefskategorin som helhet brutits men fortfarande råder stor obalans mellan kategorierna. 57 2012 s. 69. har vid en internationell jämförelse en hög andel män med toppositioner. Regeringen pekar på att detta kan kopplas bl.a. till jämförelsevis generösa familjepolitik, som dock i dess tillämpning av män och kvinnor ofta skapa ojämställda villkor på arbetsmarknaden:58 Det finns studier som pekar på ett samband mellan generös familje- politik och färre kvinnor i toppositioner.59 Den lagstadgade rätten till föräldraledighet i samband med ett barns födelse och rätten till deltidsarbete under småbarnsåren utnyttjas till större del av kvinnor. Detta kan enligt studierna leda till att arbetsgivare förväntar sig att kvinnor ska göra längre förvärvsavbrott och detta påverkar kvinnors möjlighet att konkurrera. Detta kan medföra att kvinnor varken får de mest attraktiva tjänsterna eller samma karriärmöjligheter eller vidare- utbildning i företaget. Andra länder kan därför ha lägre andel män med toppositioner menar regeringen. Det finns också en koppling till föräldra- försäkringen vars avsikt är att göra det möjligt för kvinnor att i högre utsträckning både göra karriär och skaffa barn, till barn- omsorgen men även till barnlöshet: