sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — Våld i nära relationer Förslag för ett effektivare arbete Betänkande av Nationella samordnaren mot våld i nära relationer SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 Ordertelefon: För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Bilaga Utveckla lokalsamhällets arbete mot våld i nära relationer. En vägledning för kommuner, landsting, statliga myndigheter och idéburna organisationer ges ut i separat volym. Tryck: , 2014. Regeringen beslutade att tillkalla en nationell samordnare med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer (dir. 2012:38). Till samordnare utsågs länspolismästaren . Som kanslichef och huvudsekreterare i utredningen anställdes kammarrättsassessorn och som entledigades . anställdes som kanslichef och huvudsekreterare . anställdes chefssekreteraren som biträdande kanslichef. Som sekreterare i utredningen anställdes fil. mag. , förbundssekreteraren mellan och , hovrättsassessor , fil. mag. och fil. var anställd mellan och . Ytterligare sekreterare och externa konsulter har medverkat i arbetet. Nationella samordnarens uppdrag är härmed slutfört. Uppdrag och arbete.................................................... Hur arbetet bedrivits ............................................................... Kommunikation och media.......................................... Förstå komplexiteten vid våld i nära relationer och pröva nya vägar tillsammans........................................ 2.1Beakta komplexiteten vid planering, koordinering och 2.1.1 Stora lokala och regionala skillnader ........................... 2.1.2 Bedriv gemensam verksamhetsutveckling lokalt 2.2 Kort om våldets omfattning.................................................... 2.2.1 Nya data bekräftar känd bild........................................ Ett svårfångat samhällsproblem................................... Våld mot barn ............................................................... Våld i parrelationer........................................................ 3 Underlätta för våldsutsatta genom operativa 3.1Förbättra samarbete och koordinering mellan myndigheter utifrån den enskildes behov............................... Upprätta lokala samverkansöverenskommelser.......... Inrätta operativa arbetsgrupper.................................... 3.1.3 Utveckla stödet till våldsutsatta, barnen samt till 3.2Fråga rutinmässigt om våldsutsatthet i hälso- och sjukvård och socialtjänst .......................................................... 3.3 Vidareutveckla insatsen skyddat boende ................................ 3.4Ett mer aktivt och enhetligt förfarande för att kunna häva sekretess med stöd av samtycke...................................... 3.5Utökade möjligheter för och hälso- och sjukvården att lämna ut uppgifter vid misstanke om 3.6 Rättsintyg mot målsägandens vilja vid grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning ................... 3.7Målsägandebiträde vid brott i nära relationer ska vara särskilt lämpad för uppdraget ................................................ 3.8Polisen och bör bistå våldsutsatta med att hämta personliga tillhörigheter ............................................. 3.9 Särskilt sårbara grupper.......................................................... Personer med funktionsnedsättning.......................... Våldsutsatta med missbruksproblem......................... 3.9.5 Hbtq-personers utsatthet för våld i nära 3.9.6 Utländska kvinnor som kommit till för ett förhållande med svensk man................................. Kunskap om våldsutsattas behov ger ökad kvalitet ............. Lyssna på barnen och vidta åtgärder........................... 4.1 Alla har en skyldighet att lyssna och agera........................... 4.1.2 Vissa grundläggande problem i samhällets hantering av barn som lever med våld ....................... 4.1.3 Inrätta ett nationellt kunskapscenter om våld och övergrepp mot barn .................................................... 4.2 Barn i förskola och skola ....................................................... 4.2.1 Samordnarens iakttagelser i korthet.......................... 4.2.2 Prata med barn om våld i nära relationer i skola 4.2.3 Inskolningssamtal till förskolan ska även ha 4.2.4 bör informera om sitt arbete vid Särskilt om föräldrastöd ............................................. 4.2.6 Arbeta med mobila team ............................................ 4.3.1 Samordnarens iakttagelser i korthet.......................... 4.3.2 Barn som lever med våld i nära relation ska alltid utredas av socialnämnden........................................... 4.3.3 Utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete med våldsutsatta barn 4.3.4 Det bör finnas barnlotsar ........................................... 4.3.5 bör kalla till möte när rättsprocessen är avslutad........................................... 4.3.6 Bättre möjligheter till uppföljning............................. Barn i vårdnadstvister ............................................................ 4.5 Barn i skyddat boende ........................................................... 4.5.1 Samordnarens iakttagelser i korthet.......................... Fördjupad analys behövs............................................ 4.6 Barn inom hälso- och sjukvården.......................................... 4.6.1 Samordnarens iakttagelser i korthet.......................... 4.6.2 Beakta barns behov av information, råd och stöd .... 4.6.3 Läkarundersökning så snabbt som möjligt................ 4.6.4 Tydliga rutiner för orosanmälan och 4.7 Rättsprocessen – barn som utsatts för våld .......................... 4.7.1 Samordnarens iakttagelser i korthet .......................... 4.7.3 Barnförhör bör genomföras skyndsamt .................... 4.7.4 Misstankeförhör bör samordnas med barnförhör .... 4.7.5 Sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen......... 4.7.6 Särskilda företrädaren ska förklara utfallet för Rättsprocessen – barn som bevittnat våld ............................ 4.8.1 Samordnarens iakttagelser i korthet .......................... 4.8.2 ska underrättas vid beslut om kontaktförbud när barn berörs................................... Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och Samordnarens iakttagelser i korthet...................................... 5.2Viktigt med tydlighet mot hedersrelaterat våld och 5.2.1 Om hedersnormer och vardagsheder......................... 5.2.2 Hedersrelaterat våld och hedersrelaterad 5.3.2 Uppdrag till Brå att kartlägga omfattningen bland unga och vuxna............................................................ Utveckla arbetet med transnationella ärenden ..................... 5.5.1 Tydliga rutiner och vägledning i polisens arbete....... 5.5.2 Riktlinjer för yttranden avseende Angående hedersrelaterade motiv i ................. Utvärdera insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck... 5.7.1 Viktigt med ett nationellt resurscentrum.................. Sätt fokus på våldsutövaren....................................... Samordnarens iakttagelser i korthet ..................................... 6.1.1 Våld i nära relationer – ett upprepningsbrott ........... Utveckla polisens arbete mot upprepat våld ........................ 6.2.1 Strategier för att arbeta mot upprepat våld ............... 6.2.2 Vägen framåt............................................................... Erbjud våldsutövare tillfälligt boende................................... Utveckla behandlingen av våldsutövare................................ Inrätta en nationell telefonlinje för våldsutövare................. Erbjud anställda behandling .................................................. 6.7Socialnämndens ansvar att erbjuda våldsutövare hjälp att förändra sitt beteende uttalas i lag ........................................ Ny sekretessbrytande regel till förebyggande av brott ....... 6.9.1 Skärp straffskalan för överträdelse av 6.9.2 Längre giltighetstid för kontaktförbud avseende Möjlighet att beslagta skriftligt meddelande mellan närstående vid brott mot närstående .................................... Ge bättre förutsättningar för idéburet arbete ............... Idéburna organisationer har en fortsatt viktig roll .............. 7.1.2 Kvinno– och brottsofferjourernas roll och 7.2Organisationsbidrag och minskad administration ska stärka vissa idéburna organisationer...................................... Förtydliga den nationella strukturen för koordinering Frihet från våld ska vara ett folkhälsomål............................. Våld i nära relationer en del av ANDT-arbetet.................... 8.3Barns utsatthet och förebyggande åtgärder ska tydliggöras i nationella strategier .......................................... Inrätta en statsrådsgrupp ....................................................... En återkommande nationell analys av utvecklingen ............ Utveckla och förtydliga länsstyrelsernas uppgifter.............. Utveckla det kunskapsbaserade arbetet................................ Vidareutveckla arbetet med dödsfallsutredningar................ Effektivisera och förebygg på alla nivåer...................... 9.1Arbetet mot våld i nära relationer kan effektiviseras 9.1.1 Samordnarens iakttagelser i korthet .......................... 9.1.3 Årliga kostnader överstiger sannolikt 4 miljarder 9.1.4 Produktivitetskrav drabbar de våldsutsatta ............... Flödeseffektivitet – effektivitet utifrån enskildas Ta fram konkreta räkneexempel i Konsekvenser av förslagen ......................................... 10.1.1 Samhällsekonomiska konsekvenser ........................... 10.1.2 Finansiering av vissa förslag ....................................... Konsekvenser för brottsligheten och det Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Konsekvenser för möjligheten att nå de Förslaget till lag om ändring i (1942:740)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:609) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:688) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn.................................................. Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott............................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)...................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2012:38................................................ Andra sekreterare m.fl. som bidragit Utveckla lokalsamhällets samlade arbete mot våld i nära relationer. En praktisk vägledning för kommuner, landsting, statliga myndigheter och Vägar till ett effektivare arbete mot våld i nära relationer Våld i nära relation är i hög grad en folkhälsofråga. Fysisk och psykisk ohälsa är betydligt vanligare bland personer som har utsatts för allvarligt våld. Psykiska problem som sömnsvårigheter, ångest, depression och posttraumatiskt stressyndrom är mycket vanligare bland våldsutsatta kvinnor än bland andra. Förebyggande insatser är nyckeln till en varaktig minskning av våldet. Utöver stort mänskligt lidande leder våld i nära relationer till avsevärda kostnader för samhället. Samhället måste arbeta förebyggande men också reagera tidigt när det finns tecken på att barn eller vuxna utsätts för våld av när- stående. Genom att ställa frågor om våld och erbjuda hjälp och stöd tidigt kommer fler utsatta personer att våga söka hjälp. Sätt våldsutsattas behov i centrum Den som söker samhällets hjälp för att lämna en relation med våld får lätt känslan av att befinna sig i en labyrint av myndigheter och olika yrkeskårer. Det är tydligt att samhällets insatser behöver samordnas bättre för de våldsutsatta. Barns behov av stöd och hjälp måste uppmärksammas i en helt annan omfattning än som sker . Genom att skapa bättre förutsättningar för olika yrkesgrupper att samarbeta på nya sätt utifrån tydliga riktlinjer ska det bli enklare att möta varje våldsutsatts särskilda behov. men glöm inte våldsutövaren Våld mot närstående är ett allvarligt brott som ska få konsekvenser för gärningsmannen. Grovt och upprepat våld är särskilt allvarligt. Rättsväsendet kan nå betydligt längre med mer offensiva arbetssätt, effektivare rättsprocesser och en bättre koordinering av myndig- heternas insatser. Fler förövare måste ställas till svars för sina handlingar och med tvång eller stöd förmås sluta slå och på annat brottsligt sätt begränsa närståendes liv. Insatserna för att förebygga upprepat våld ska förbättras. Vålds- utövare måste ges möjlighet att enklare kunna söka stöd och behandling för att förändra sitt våldsamma beteende. Polisen behöver förstärka sina insatser för att förhindra fortsatt våld. Kun- skaper om vilka personliga och sociala faktorer som ökar risken att vissa utvecklar ett våldsamt beteende mot sina närmaste behöver omsättas i praktiken. Därför måste insatser för våldsutövare också angripa problem som alkoholberoende, arbetslöshet och psyk- iatriska störningar. Betänkandet innehåller förslag till regeringen om lagändringar och uppdrag. Men det innehåller också ett stort antal förslag, råd och uppmaningar riktade till beslutsfattare och alla andra i samhällets olika verksamheter. Var och en kan när som helst intensifiera arbetet mot våld i nära relationer. För den som vill ha stöd i hur ett fortsatt utvecklingsarbete tillsammans med andra myndigheter kan gå till har nationella samordnaren tagit fram en särskild vägledning. Många våldsutsatta har levt länge med våld i sin närhet och väntat i det längsta med att söka hjälp. Ofta upptäcks våldet först när det blir tillräckligt allvarligt eller när det inte längre går att dölja – någon ringer till polisen eller personal i skolan upptäcker blåmärken på ett barn. Då måste det finnas en tydlig kedja av åtgärder och fastlagda rutiner för vad som ska göras. Detta är särskilt viktigt i akuta situationer eller då det kan upplevas svårt för någon, som till exem- pel när en förskollärare eller lärare tvekar inför att anmäla en förälder. I varje kommun bör det finnas en operativ arbetsgrupp mot våld i nära relationer. I arbetsgruppen ska myndigheter arbeta tillsam- mans kring insatser för barn och vuxna som är, eller riskerar att bli, utsatta för allvarligt våld. Särskilda lotsar inom bör hålla ihop insatserna för personer utsatta för våld i nära relationer. För våldsutsatta barn bör ha särskilda barnlotsar. Kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende för våldsutsatta ska regleras i socialtjänstlagen. Det ska krävas tillstånd för att driva skyddat boende. Figur 1 Schematisk beskrivning av operativa arbetsgrupper Lots för våldsutsatt vuxen Barnlots De myndigheter som blir inblandade när våldet har upptäckts måste samarbeta mer. Dessutom behövs åtgärder för att våldet ska upp- täckas tidigare. De myndigheter som kommer i kontakt med grup- per som löper stor risk att utsättas för våld av närstående bör börja fråga om våldsutsatthet. Det gäller till exempel myndigheter som arbetar med personer som behöver behandlas för missbruk eller har psykiska problem. föreslås därför genomföra en för- söksverksamhet som stödjer rutinmässiga frågor om våldsutsatthet till patienter i hälso- och sjukvården och brukare i . Barns oerhörda utsatthet vid våld i nära relationer är en mycket nedslående iakttagelse. Även när barn försöker visa att något är fel, kan det vara svårt för dem att få någon hjälp. vågar vuxna inte fråga, ibland vågar de inte lyssna och ofta ställer de fel frågor. Även när någon vuxen ser, förstår eller försöker hjälpa kan det bli svårt för barnet. Barnet kan hamna i en utdragen myndighets- process där det inte alltid får veta vad som händer, varför något händer eller vad som kommer att hända sedan. måste de kanske också leva med föräldrarnas skuldbeläggande. Det finns flera grundläggande problem med hur samhället han- terar barn som lever med våld. Det har inte varit möjligt att fördjupa sig tillräckligt för att lägga förslag kring alla dessa frågor. Men det är uppenbart att det behövs en särskild utredning om barns situation i skyddat boende för att tydliggöra barnets rättsliga ställning, vårdnadshavarnas rättigheter och vilket ansvar social- nämnden har. Nationella samordnare lämnar flera konkreta förslag om hur samhällets insatser för barn som utsätts för våld eller som lever i familjer där det förekommer våld mellan närstående ska förbättras ska enligt lag vara skyldig att genast inleda en utredning vid kännedom om att ett barn kan ha utsatts för våld eller har bevittnat våld mot en närstående. Hälso- och sjukvården ska vara skyldig att särskilt tänka på barns behov av information, råd och stöd om barnet eller en närstående till barnet har utsatts för våld eller övergrepp. När socialnämnden har avslutat en utredning om behov av insat- ser ska nämnden ha möjlighet att följa upp barnets situation . Kommunala mobila resursteam föreslås som ett offensivt stöd i vardagsarbetet på förskolan, för familjer som behöver det. Insat- serna skall vara tidiga och förebyggande. Det finns ett stort behov av att utveckla kunskaper, arbetsmetoder, uppföljning och tillsyn kring barns utsatthet för våld. Exempel på förslag inom detta område är: Inrätta ett nationellt kunskapscenter om våld och övergrepp mot barn på . Inspektionen för vård och omsorg () uppdras att göra löp- ande tillsyn av och hälso- och sjukvårdens arbete med barn som har utsatts för våld eller bevittnat våld. uppdras att ta fram en hot- och riskbedöm- ningsmanual för barn som lever med våld och ska utveckla en modell för barnkonsekvensanalyser för polisen. Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Hedersrelaterat våld och förtryck är den del av området våld i nära relationer där samhället har haft svårast att enas kring vad som bör göras. Begreppet är omdiskuterat, insatserna är spretiga och omfatt- ningen av våldet är oklart. Därför ska kart- lägga omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Samhällets olika insatser ska dessutom utvärderas ordentligt. För att utveckla tidiga insatser och stärka det förebyggande arbetet ska Myndigheten för ungdoms– och civilsamhällesfrågor utveckla en modell för interkulturella vägledare som kan användas i skolor där det finns särskilda behov. Att förebygga våld i nära relationer bör även ses som en målsättning i samhällsorienteringen för nyanlända. Sätt fokus på våldsutövaren Det finns olika typer av våldsutövare med skilda behov av behand- ling för att sluta med våldet. Enligt nationella samordnaren finns det möjligheter att utveckla arbetet på detta område. Polisens insatser mot upprepat våld bör utvecklas. Polisen bör kart- lägga vilka personer som är upprepat utsatta, utöka stödet till brottsutsatta, motivera förövare till förändring och följa upp anmälda fall. En nationell stödtelefonlinje ska inrättas för personer som behöver söka hjälp att hantera sin aggressivitet. bör erbjuda tillfälligt boende för gärningsmannen när så är lämpligt och ska ge stöd och hjälp för att personer som utövar våld mot närstående ska förändra sitt beteende. Nationella samordnaren föreslår även skärpt lagstiftning när per- soner utsätter sina närstående för grovt eller upprepat våld. och hälso- och sjukvården ska kunna bryta sekretessen för att förebygga allvarlig brottslighet i nära relationer. Giltighetstiden för kontaktförbud när det finns gemensam bostad förlängs . Straffskalan för överträdelse av kontaktförbud skärps. Ge bättre förutsättningar för idéburet arbete Kvinnojourer, brottsofferjourer och andra idéburna organisationer är ett mycket viktigt komplement till kommunernas ansvar för stöd till våldsutsatta personer. Dagens system för statsbidrag till dessa organisationer är alltför byråkratiskt. Det leder till kortsiktiga insatser och krav på uppföljning som är orimliga att ställa på ideellt arbete. Därför ska kvinnojourer och brottsofferjourer förstärkas genom att ändra nuvarande statliga bidragsform till ett långsiktigt organisationsbidrag. Förtydliga den nationella strukturen Den nationella samordningen av arbetet mot våld i nära relationer behöver förtydligas. Både mellan olika statliga myndigheter och i relationen mellan och andra myndigheter krävs en välfungerande koordinering. En särskild statsrådsgrupp mot våld i nära relationer föreslås därför. Dessutom ska arbetet mot våld i nära relationer ingå som en del av ANDT-arbetet. Arbetet på nationell nivå ska också länkas samman med det lokala arbetet på kommunnivå och det regionala på länsnivå. Därför ska uppgifter inom området våld i nära relationer utvecklas och förtydligas. får bland annat en viktig roll i att stödja uppbyggnaden av de operativa arbetsgrupperna. Det är också viktigt att följa upp det arbete som bedrivs: Frihet från våld i nära relationer ska vara ett nationellt folkhälsomål. ska det göras en nationell analys av utvecklingen av våld i nära relationer. En modell för lokala haveriutredningar vid allvarligt våld i nära relationer ska utvecklas. Utredningarna ska snabbare visa vilka erfarenheter som kan dras från de enskilda fallen. Den samhällsekonomiska effektiviteten för området våld i nära relationer ska analyseras i regionala försöksverksamheter. En fråga för alla har samhället satsat stora resurser för att minska våld i nära relationer. Effekten av satsningarna är svåra att bedöma. Mycket talar dock för att utvecklingen har gått framåt på flera områden. I ett internationellt perspektiv har ett fram- gångsrikt arbete mot våld i nära relationer. För att resultatet ska fortsätta att förbättras kan det komma krävas mer grundläggande reformer. Arbetet mot våld i nära relationer skär rakt igenom flera politikområden som kriminal-, jämställdhets-, integrations-, barn- och folkhälsopolitiken. För att minska våld i nära relationer krävs många små och stora förändringar inom alla dessa områden. Det finns inga enkla helhetslösningar. Snarare krävs det ett långsiktigt, differentierat och uthålligt samarbete i hela samhället. Ett arbete med ett tydligt folkhälsoperspektiv. Våld i nära relationer bottnar bland annat i den ojämlika makt- balans som finns mellan könen. Män som kontrollerar kvinnors levnadsvillkor och som använder våld för att få igenom sin vilja. Att åtgärda dessa systematiska skillnader i makt mellan kvinnor och män i samhället är viktigt. Det kräver ett ännu mer aktivt arbete för ökad jämställdhet, exempelvis att förskola och skola medvetet arbetar med könsroller och genusnormer. Arbetet för ökad jämställdhet är en mycket central del i sam- hällets långsiktiga insatser mot våld i nära relationer. Enligt nationella samordnaren kan många förbättringar i arbetet mot våld i nära relationer göras utan stora lagändringar, omfattande reformer eller detaljerad uppföljning. Arbetet kan bedrivas i var- dagen, i det lilla sammanhanget. Det kan vara på vårdcentralen, i lärarrummet, på , på förskolan, i den lokala fackklubben, i bostadsrättsföreningen, i SFI-klassen, i fotbollsklubben, på närpolisstationen eller vid kommunstyrelsens sammanträde. En viktig iakttagelse är att ge alla som arbetar mot våld tid och utrymme att utveckla nya lösningar och att pröva nya metoder. De lokala myndigheter som möter våldsutsatta måste också samarbeta närmare i vardagen i ett löpande utvecklingsarbete. Nationella samordnaren har mött ett mycket stort engagemang bland många som arbetar mot våld i nära relationer.