sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — Utredaren ska särskilt redovisa konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga och personalförsörjning, de ekonomiska konse- kvenserna, konsekvenserna för samhällets krisberedskap samt andra konsekvenser för berörda myndigheter och för staten som helhet till följd av förslagen. Även konsekvenser ur ett jämställdhets- perspektiv ska redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska föra en dialog med Försvarsmakten, Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, Försvarshögskolan, Statskontoret, Arbets- givarverket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och andra berörda myndigheter. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer och frivilliga försvarsorganisationer infor- merade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren ska slutligen föra en dialog med Försvarsberedningen om sitt arbete och informera andra offentliga utredningar i de fall det är relevant. I fråga om uppdraget om en utvecklad roll för hem- värnet ska utredaren föra en dialog med . Uppdraget ska redovisas . Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning Till: Kommuner där Försvarsmakten har förbandsverksamhet Möjlighet för de kommuner där Försvarsmakten har förband/enheter organiserade att lämna upplysningar och synpunkter till Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning 1.Hur påverkas kommunen av att den är en s.k. förbandskommun, dvs. en kommun där Försvarsmakten har förband/enheter organiserade? Några särskilda utmaningar? 2.Hur fungerar kommunens samarbete med Försvarsmakten? Ser kommunen att samarbetet bör förändras/förbättras? 3.Är det ett problem för soldater att hitta lämpliga och prisvärda bostäder i kommunen? Om ja, pågår det något arbete för att kunna hjälpa till att lösa problemen? 4.Finns det några exempel på hur kommunen, Försvarsmakten och näringslivet i kommunen samverkar/samarbetar i frågor som rör soldaters situation (ex. behov av vård, barnomsorg, familjemedlemmars situation, karriärväxling)? 5.Finns det högskola, universitet eller motsvarande på orten som samarbetar med förbandet? 6.Skulle det vara möjligt med initiativ att inom kommunen koppla lokala rabatter och förmåner till ett "soldatkort", likt student- kortet? 7.Finns det några andra initiativ som kommunen har tagit eller skulle vilja vidta för att underlätta situationen för soldater i kommunen? Vilka författningsändringar/ekonomiska resurser/annat behövs för att kunna genomföra önskade initiativ? 8.Vilken är den viktigaste åtgärden som kommunen anser kan bidra till att verka för en långsiktig personalförsörjning till förbandet på orten? 9.Hur ser kommunen på hemvärnet och dess uppgifter ? 10.Skulle kommunen önska att hemvärnet kunde bidra på fler sätt i kommunen än de gör enligt dagens regelverk? Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning Utredningen om Försvarsmaktens militära personalförsörjning Frågor om den militära personalförsörjningen i länder med jämförbara system 1.Allmän information om landets Försvarsmakt. 2.Personalstyrkan (om möjligt statistik uppdelad på antal kvin- nor/män). 4.NATO-medlemskap/annat internationellt samarbete på försvars- området? 5.Har landet allmän värnplikt? Omfattas både män och kvinnor? 6.Har landet ett frivilligt yrkesförsvar? Finns det några pliktinslag? Är det en plikt för all militärt anställd personal att tjänstgöra i in- ternationella insatser? 7.Hur ser anställningsformerna för gruppbefäl, soldater och sjömän ut? Tidsbegränsade och/eller tills vidare anställningar? Finns det deltidsanställda soldater liknande de svenska GSS/T? 8.Hur går rekryteringen av soldater till? 9.Hur går mönstringen till? Hur många genomgår mönstring ? 10.Vilka är de grundläggande kraven för att bli soldat? Är de fysiska kraven olika för män och kvinnor? 11.Arbetar man aktivt med att öka andelen kvinnor i det militära för- svaret? 12.Vilka utbildningssteg genomgår en soldat? 13.Vilken ersättning/sociala förmåner får de som genomgår motsva- rande den svenska grundläggande militära utbildningen och be- fattningsutbildningen inom Försvarsmakten? 14.Hur stora är avhoppen från den militära grundutbildningen? 15.Vilken lön/ersättning/sociala förmåner utgår till anställda och/eller värnpliktiga soldater? Hur är soldaternas boende ordnat? 16.Hur står sig soldaternas löner i jämförelse med lönerna i annan statlig anställning resp. i det civila arbetslivet? 17.Hur ser löneutvecklingen ut för en soldat? 18.Om landet har tjänstgörande soldater - kompenseras solda- terna för det eventuella lönebortfall de får vid tjänstgöring i För- svarsmakten jämfört med den lön de får i sin civila anställning? 19.Har landet problem med avgångar ? Finns det någon offentlig statistik på personalomsättningen? 20.Finns det några särskilda incitament för att få militär personal att stanna kvar i Försvarsmakten? 21.Har landet något motsvarande hemvärn? Finns det statistik över antal medlemmar uppdelat på ålder och kön? Hur rekryteras till hemvärnet? Vilka krav ställs på de som önskar gå med i hemvärnet? Vad har hemvärnet för uppgifter (både i fredstid och vid ofred)? Vilka beredskapsgrader finns och vem beslutar om dessa? Vilken ersättning utgår till hemvärnsmän? Kompenseras civila arbetsgivare när hemvärnssoldater tjänstgör? Hur ser hemvärnsavtalen ut? 22.Anses utbildning och tjänstgöring inom Försvarsmakten som me- riterande på den civila arbetsmarknaden? 23.Ger militär utbildning och tjänstgöring meritpoäng vid värdering av en ansökan till universitet/högskola? 24.Hur certifieras och valideras utbildning och tjänstgöring inom Försvarsmakten? 25.Bidrar Försvarsmakten på något sätt för att underlätta karriärväx- ling? 26.Ges soldater möjlighet till civil utbildning under tjänstgöringsti- den i Försvarsmakten? 27.Vem har det ekonomiska rehabiliteringsansvaret för soldater som ådragit sig skador av exempelvis psykisk karaktär som uppkom- mer först efter det att soldaten har lämnat Försvarsmakten för annat arbete? 28.Har landet något som motsvarar de svenska frivilliga försvarsor- ganisationerna? Vad har dessa för uppgifter/ansvarsområden? Varifrån får de frivilliga försvarsorganisationerna sina ekonomiska resurser? Storleken på de eventuella ekonomiska bidragen? 29.Finns undervisning om samhällets krisberedskap och det militära försvaret med i och/eller gymnasieskolans läropla- ner? 30.Erbjuder Försvarsmakten praktikplatser till ungdomar? enligt förordningen (1994:524) om Skyldighet att tjänstgöra vid höjd beredskap Ja (se vidare p 5 nedan) För de avtalsslutande parterna gäller följande 2.Avtalet kan sägas upp med sex månaders varsel såvitt inte förhållanden enligt p 5 råder eller såvitt den frivillige inte utträtt ur organisationen, då p 4 gäller. 3.Avtal som inte sagts upp före avtalstidens utgång förlängs med ytterligare en fyraårsperiod. 4.Den frivillige skall vara medlem i berörd frivillig försvarsorganisation. Utträder den frivillige ur frivilligorganisationen upphör avtalet att gälla senast vid avtalsperiodens slut. 5.Den frivillige är skyldig att tjänstgöra då personal inkallas enligt lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt 4. kap 7 och 8 §§ respektive vid hemvärnsberedskap enligt hemvärnsförordningen (1997:146) 7 §. Avtalet får inte sägas upp under de förhållanden som anges i denna punkt. 6.Den frivillige är skyldig att fullgöra repetitionsutbildning med . För personal med avtal för tjänstgöring i hemvärnet gäller . Myndigheten får inte säga upp avtalet p g a att repetitionsutbildning inte kunnat erbjudas. 7.Myndigheten kan bevilja uppskov med repetitionsutbildning om tjänstgöringen medger svårigheter med avseende på den frivilliges studier eller arbete eller i övrigt för den frivillige själv eller nära anhörig till honom eller henne. 8.Den frivillige är skyldig att på anmodan lämna avtalsmyndighet / avtalsslutande förbandschef och frivillig försvarsorganisation upplysningar rörande förhållande som kan vara av betydelse för tjänstgöringen. 9.Den frivillige är skyldig att utan anmodan lämna avtalsmyndighet / avtalsslutande förbandschef och frivillig försvarsorganisation upplysning om långvarig sjukdom, havandeskap, förändring av yrke eller arbetsplats samt utlandsvistelse . Detta avtal är upprättat i två likalydande exemplar varav parterna tagit var sitt. Att den frivillige är lämplig för tjänstgöring enligt detta avtal intygas: Ifylls av frivillig försvarsorganisation (Förbund / Distrikt / Kår) (Ort och datum) (Ort och datum) (Ort och datum) Avtalsteckning medges (erfordras för frivillig under ) (Namnförtydligande och befattning) (Vårdnadshavares underskrift) Avtalet gäller fr o m För alla frivilliga gäller: Tjänstgöringstid = heltid eller deltid. Heltid innebär att ej kunna stå till arbetsmarknadens förfogande. Deltid innebär att delvis kunna stå till totalförsvarets och arbetsmarknadens förfogande. Utdrag ur lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap 1 § - - - För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Höjd beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Utdrag ur lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt Fullgörande av värnplikt och civilplikt 7 § Totalförsvarspliktiga som har krigsplacerats enligt denna lag är skyldiga att fullgöra krigstjänstgöring under höjd beredskap. 8 § Om det i annat fall än som avses i 7 § behövs för försvarsberedskap, får regeringen föreskriva att totalförsvarspliktiga som har krigsplacerats enligt denna lag skall fullgöra beredskapstjänstgöring. Beredskapstjänstgöring får för varje totalförsvarspliktig omfatta fördelade på ett eller flera tjänstgöringstillfällen. 1 § När det råder höjd beredskap får regeringen föreskriva om allmän tjänsteplikt, om det behövs för att verksamhet som är av särskild vikt för totalförsvaret skall kunna upprätthållas. Föreskriften kan avse en viss del av landet eller en viss verksamhet. 2 § Allmän tjänsteplikt fullgörs genom att den som är totalförsvarspliktig 1.kvarstår i sin anställning eller fullföljer ett uppdrag, 2.tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring inom totalförsvaret, eller 3.utför arbete som anvisas honom eller henne av den myndighet som regeringen Arbete enligt första stycket 3 får inte, utan att den som tjänstgör samtycker till det, vara förenat med bruk av vapen mot annan. 2 § En totalförsvarspliktig som uppsåtligen avviker eller uteblir från värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt, vägrar eller underlåter att lyda en förmans eller annan chefs order eller på annat sätt åsidosätter vad som åligger honom eller henne under tjänstgöringen, döms, om gärningen är ägnad att medföra avsevärt men för utbildningen eller tjänsten i övrigt, för brott mot totalförsvarsplikten till böter eller fängelse i högst . Ansvar enligt första stycket inträder inte om straff för gärningen är föreskrivet i 21 kap. . För den frivillige, som har avtal för tjänstgöring under hemvärnsberedskap gäller dessutom: Utdrag ur Hemvämsförordningen (1997:146) 7 § Vid höjd beredskap eller annars efter särskilt beslut av regeringen skall hemvärnet inta hemvärnsberedskap. Om Försvarsmakten hos regeringen har gjort framställning om hemvärnsberedskap och landets försvar eller säkerhet kräver att hemvärnet tas i anspråk , får Försvarsmakten besluta om hemvärnsberedskap för tiden intill dess att regeringen meddelat beslut i frågan. För de frivilliga, som har avtal för tjänstgöring i Försvarsmakten (inkl hemvärnet) gäller: Utdrag ur lag (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m m 1 § Denna lag gäller för 4. dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigs- organisation, då de är tjänstgöringsskyldiga, Genomförande under del av (6h) helgtid + 2h förberedelse/återställning för egen personal Genomförs på 18 orter Möjliggör två genomföranden per allokerad helg Kan hantera 25 000 personer på en helg eller 50 000 personer på två Resor (besökare) Logi (fåtal besökare) Kalkyl avseende försvarsinfo till hela åldersklassen 18 år Alt "A" - med ett antagande om genomförande helgtid Personalkostnader Resor och boende Övrigt Beräkning av personalbehov (se nästa flik) Tidsåtgång kopplat till max deltagarantal OB pga av antagande att detta genomförs För ev uppvisning av PEK, el. För att kunna förflytta fordon mm. Toalettpapper, kartor, skyltar, avspärrningsband, sophantering, bajamajor, etc Bussar, bilar, mm. efter behov per garnison Resor, logi, mm. för deltagare vid mötesförberedelser, etc. Genomförande personal; Förberedelser 24 h, genomförande 8 h, återställning 8 h 4 800 h Administrativ hantering och koordinering inom HKV Årsarbetskrafter (1600 h): Kostnad (snittlön 26 tkr/mån + LKP): Pris per deltagare för resa ToR genomförandet Pris per deltagande för logi. De flesta antas ej ha behov = lågt värde Lunch samt övr. Annonsering, informationsbroschyr, profilprodukt, motsv. , kuvert, avgift Rekryteringsmynd Avgift Rekryteringsmynd avs adresser, porto, kuvert samt frankerat svarskuvert 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. 45.Unik kunskap genom registerforskning. 47.Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. 48.Registerutdrag i arbetslivet. 49.Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 50.Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. 51.Nya regler om upphandling. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. 53.Material i kontakt med dricksvatten –myndighetsroller och ansvarsfrågor. –om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. 55.Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. 56.Genomförande av Omnibus II- direktivet. 57.En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. 58.Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. 59.Bostadsförsörjning och riksintressen. –ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. –förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. Ju. 64.En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. 65.Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. 66.Myndigheter och organisationer under – en kartläggning. 67.Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. 68.Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. 69.En lag om upphandling av koncessioner. 71.Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014. 72.Handel med begagnade varor och med skrot – vissa kontrollfrågor. – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Registerutdrag i arbetslivet. Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Genomförande av Omnibus II- direktivet. En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [61] . Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Synnerligen grova narkotikabrott. F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. – förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. [63] En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. Bostadsförsörjning och riksintressen. Myndigheter och organisationer under – en kartläggning. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. Handel med begagnade varor och med skrot – vissa kontrollfrågor. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Nya regler om upphandling. Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. En lag om upphandling av koncessioner. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. Unik kunskap genom registerforskning. Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014.