sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — Sammantaget skulle dessa skillnader kunna leda till olika utfall i pensionsinkomster mot bakgrund av den ökade graden av egna investeringsval. Det är något överraskande att se att könsskillna- derna i finansiell läskunnighet i liknar dem som finns i andra länder mot bakgrund av kvinnors höga arbetskraftsdeltagande i . Det senare innebär inte bara att de har egen inkomst och därmed blivit mer vana med finansiella frågor men framförallt mot bakgrund av premiepensionsvalen och tjänstepensionsvalen genom vilka många exponerats med information om finansiella frågor. Dock kan nämnas att det var mindre skillnad mellan män och kvinnor just i riskspridningsfrågan, vilket också är den sorts information som givits kring de individuella valen i premipensionen och tjänste- pensionen. Ett stort antal studier har funnit att kvinnor väljer lägre risk än vad män gör i genomsnitt (för en längre översikt se 2010). Till exempel har man inom nationalekonomisk forskning gjort experi- ment eller enkätstudier där man som oftast finner en genomsnitts- skillnad mellan könen (för en översikt av den experimentella forsk- ningen, se också Croson och Gneezy 2009; för olika mått på risk- tagande, se också Dohmen m.fl. 2011).1 Man har även funnit att kvinnor oftare väljer lägre risk i sina placeringar (huvudsakligen baserat på amerikansk data) i såväl sitt allmänna sparande (Jianakoplos och Bernasek 1998), pensionssparande (Bajtelsmit och VanDerhei 1 Se också Cesarini m.fl. (2011) som studerat genetisk variation i risktagande baserat på premiepensionsvalen. 1997, Hinz m.fl. 1997; och 1998) och i aktieport- följer (Barber och Odean 2001). (2012) finner dock att även om det finns en genomsnittsskillnad mellan könen baserat på valen för premiepensionen är könsskillnaden liten jäm- fört med tidigare studier och finns endast bland dem som valt höga risker i sina placeringar (studiens resultat beskrivs mer nedan). Baserat på det stora flertalet studier som finner könsskillnader i finansiellt risktagande är det emellertid troligt att kvinnor skulle välja ett lägre risktagande för sina investeringar. 8.3Könskillnader i investeringar utifrån placeringsvalet 2000 I denna del beskrivs hur kvinnor och män valde första gången de fick möjlighet att välja vid lanseringen av premiepensionssystemet utifrån data i (2012). Uppgifterna bygger på data från som är matchade med LINDA- data . Reformen innebar att fick runt 4,5 miljoner indivi- der möjlighet att själva välja placeringsinriktning för sina pen- sionsinsättningar gjorda . Valet innebar att man kunde välja mellan en till fem fonder från ett urval av 450 till 600 fonder (antalet varierade beroende på när man blev behörig att välja; reformen genomfördes successivt i tre faser över landet och det tillkom fonder successivt ). I samband med valet skickades valpaket ut med information om valet men också om fonderna, förvaltarna, fondens tidigare avkastning och förvaltningsavgifter m.m. Mer detaljer om valet finns i Appendix A.1.1. Alla fonder var också markerade utifrån risk. Det riskmått som användes var ett viktat riskmått beräknat som den genom- snittliga standardavikelsen i avkastningen för de tre föregående åren. Måttet gick mellan 0 och 57. Utifrån detta mått blev sedan fonderna indelade i fem olika risknivåer som också illustrerades med färg. Indelningen var mycket låg risk (0 till 2), låg risk (3 till 7), mellan risk (8 till 15), hög risk (16 till 24) och mycket högrisk (25 eller mer). Fonderna var också indelade i fyra typer: aktiefonder, blandfonder, generationsfonder och räntefonder. Tabell 8.1 visar deskriptiv statistik över de män och kvinnor som ingår i urvalet. Det första som visas är att kvinnor och män var lika benägna, eller kvinnor i något högre utsträckning, att välja fonder till sina pensionsavsättningar. av kvinnorna var vad man kallar aktiva väljare och av kvinnorna var vad man brukar kalla soffliggare eller passiva väljare. Samma andelar av männen är aktiva väljare och soffliggare. Kvinnor och män valde också i lika stor utsträckning samma antal fonder. Båda könen valde att placera i cirka tre fonder.2 För att hitta vilken risk varje individ tagit har jag räknat fram viktade medelvärden utifrån det antal fonder samt den andel av portföljen individen valt.3 I Tabell 8.1 kan vi se att män har valt en genomsnittsrisk på cirka 21 medan kvinnor valt motsvarande på cirka 20, vilket visar på en liten genomsnittsskillnad mellan könen. Källa: Egen data från Premiepensionsvalet . Not: Standardavvikelser ges i parentesen. ***/**/* anger statistiskt signifikant könsskillnad inom vardera grupp på 1/5/10 procentsnivån. I Figur 8.2 har jag sedan delat in kvinnors och mäns val av genom- snittsrisk i de riskintervall som använder: mycket låg risk (0 till 2), låg risk (3 till 7), mellan risk (8 till 2Benartzi och Thaler (2007) visar att individer verkar använda enkla tumregler och har för- delat insatser lika mellan de möjliga investeringarna, vilket skulle innebära att ovan mönster egentligen orsakas av att män och kvinnor skiljer sig åt i användandet av tumregler. Ett sätt att testa detta är att se om män och kvinnor skiljde sig åt i hur många fonder man valde. Både män och kvinnor valde 3.4 fonder. av både männen och kvinnorna valde fem fonder. Vidare har de valt liknande andelar av aktie-, bland-, generations- och räntefonder. 3Mer än hälften av de valbara fonderna fanns inte och hade således inte informa- tion baserat på tidigare avkastning. Men eftersom även de nya fonderna var grupperade under ett av de fyra alternativen aktie-, generation-, bland- eller räntefond, samt utifrån den specifika investeringsprofilen (som specifik industri eller landprofil) bör det ha varit lätt att kategorisera de nya fondernas riskprofil på samma sätt som de gamla fondernas riskprofil. 15), hög risk (16 till 24) och mycket högrisk (25 eller mer). Figuren visar att det stora flertalet av både män och kvinnor valde en genomsnittrisk som klassificeras som hög risk. Varken män eller kvinnor valde mycket låg risk, och av båda könen valde låg risk för sina pensionsavsättningar. I valet av fonder med de högsta riskerna finns dock en könsskillnad där fler män valde högre risk. Forskning har visat att risktagande beror på individens bakgrunds- egenskaper. För att veta om män och kvinnor väljer olika eller lika risk givet dessa egenskaper måste vi därför ta hänsyn till att män och kvinnor kan skilja sig åt i dessa egenskaper. I Tabell 8.2 redo- visas olika bakgrundsegenskaper som kan påverka valet av risk. Egen- skaperna är uppdelade i demografiska egenskaper, ekonomiska resurser och osäkerhet i olika inkomstkällor. Typiska demografiska egenskaper som kan styra valet av risk är ålder och utbildning. forskning har visat att risktagandet är högre bland dem med högre utbildning och bland yngre. Vidare finner man också att civilstånd påverkar valet av risk där man fram- förallt funnit att ensamstående kvinnor tar lägre risker. Tabell 8.2 visar att de demografiska bakgrundsegenskaper är olika mellan dem som har valt att placera och dem som inte har valt, men inte så mycket mellan könen inom vardera gruppen. Ekonomiska resurser spelar också roll för vilken nivå av risk man väljer. En väsentlig anledning till att kvinnor valt något lägre risk kan vara att de har mindre ekonomiska resurser. I Tabell 8.2 ser vi att kvinnor också har mindre ekonomiska resurser, men det gäller för både de aktiva och de passiva väljargrupperna. Till exem- pel har de aktiva männen runt i disponibel inkomst och kvinnorna har . Av de män och kvinnor som inte valt har de 270 000 respektive i årlig disponibel inkomst. Liknande skillnad finns vad gäller övriga inkomster såsom förmögenhet, realkapital samt värdet på fastighetslån. Källa: Egen data från Premiepensionsvalet . Not: Standardavvikelser ges i parentesen. ***/**/* anger statistiskt signifikant könsskillnad inom gruppen på 1/5/10 procentsnivån. Andra egenskaper som kan påverka risktagandet är vilken osäker- het eller bakgrundsrisk som finns i en individs inkomstkällor. Den ena bakgrundsrisken är osäkerhet som kommer från osäkerhet i värdeutvecklingen i de finansiella tillgångarna som här mäts i ande- len högrisk tillgångar (aktier, aktiefonder). Denna variabel mäter även kännedom om riskfyllda finansiella tillgångar. För denna vari- abel är det inte så stor skillnad mellan aktiva och inaktiva och inte heller mellan könen. Det som utgör en mer markant könsskillnad är osäkerheten vad gäller tjänstepensionsinkomster. Osäkerhet här kommer från att vissa grupper hade avgiftsbestämd tjänstepension istället för en förmånsbestämd tjänstepension. Den senare är mindre beroende av individens arbetstid och lön varför den utgör en mer säker framtida inkomstkälla än vad en avgiftsbestämd tjänste- pension utgör. Osäkerhet kan också komma från att individen är i en bransch med högre arbetslöshetsrisk. I båda dessa grupper är männen mer utsatta för osäkerhet, vilket skulle kunna innebära att de tar lägre risk i portföljen mot bakgrund av denna osäkerhet. Vad gäller de demografiska variablerna gäller samma mönster att skillna- derna huvudsakligen finns mellan inaktiva och aktiva väljare och inte mellan könen. För att studera om bakgrundsegenskaperna är korrelerade på samma sätt med mäns och kvinnors val av risk redovisas också resultat från en regressionsanalys av valet av risk för män och kvin- nor separat, se Appendix Tabell 2.1. Resultaten visar att demo- grafiska egenskaper är korrelerade med risktagande på liknande sätt för män och kvinnor. Såväl bland kvinnor som bland män tar äldre mer risk upp till en viss ålder, då risktagandet sjunker (de runt 40 till tar mest risk). För både män och kvinnor är utbildning positivt korrelerat med högre genomsnittsrisk. Civilstånd är inte korrelerat med risktagande för något av könen. De med mer eko- nomiska resurser i termer av förmögenhet har tagit högre risker bland såväl kvinnor som män. Dock är det bara bland männen som de med mer privat pensionssparande tar högre risk. Resultaten visar på viss könsskillnad i korrelationen mellan osäkerhet i andra inkomst- källor och risktagande. De män som har avgiftsbestämd pension har tagit lägre risk jämfört med dem som har förmånsbestämd pension. Kvinnor med avgiftsbestämd pension har dock inte tagit lägre risk jämfört med dem som har förmånsbestämd pension. Sammantaget ser vi att mäns och kvinnors första val inom pre- miepensionssystemet inte skiljer sig åt i särskilt stor utsträckning. Män och kvinnor har aktivt valt fonder i liknande utsträckning och deras val av risktagande har också varit relativt lika.4 Detta trots att män haft större pensionsavsättningar att placera. För båda grupper är risktagandet positivt korrelerat med utbildning, förmögenhet, och med andel riskfyllda tillgångar såsom innehav av aktier eller aktiefonder. Detta återspeglar vad man funnit tidigare inom forsk- ningen. Dessa grupper är också de med mer finansiella kunskaper. Den skillnad som finns mellan könen är att en större andel män har tagit högre risk än kvinnor, men denna grupp är för båda könen en liten grupp. 8.4Efter : Finns det könsskillnader i avkastningen? Vad har hänt med placeringarna inom premiepensionerna? Man kan tänka sig att första placeringsvalet inte visar de könsskillnader som finns om till exempel män och kvinnor skulle byta fonder i olika grad eller att senare grupper som kommer in i pen- sionssystemet skiljer sig betydligt åt. (2010) visar i sin rapport att den genom- snittliga behållningen på män och kvinnors premiepensionskonton vid slutet av 2010 skiljer sig åt. Genomsnittsbehållningen på pre- miepensionskontot för män som aktivt valt fonder var 85 600 kro- nor jämfört med för kvinnor. Även för de som inte valde fonder finns det könsskillnader i genomsnittsbehållningen. Genomsnittsbehållningen på premiepensionskontot för män som aktivt valt fonder var jämfört med för kvinnor. Detta betyder inte nödvändigtvis att män och kvinnor tjänat olika på sina placeringar utan beror sannolikt på att män har högre inkomster i genomsnitt än kvinnor samt är yrkesaktiva i större utsträckning och därav har högre pensionsavsättningar. Nedan diskuteras mäns och kvinnors aktivitetsgrad och avkast- ning för premiepensionen baserat på de uppgifter som finns att tillgå (huvudsakligen baserat på uppgifter i och 2013). 4 I en djupgående analys av män och kvinnors val av risktagande och fonder vid lanseringen av premiepensionsvalet –2001 finner (2012) att risktagandet inte skiljer sig åt mellan könen bland dem som har valt i genomsnitt låg risk, men att män som tagit genomsnittligt hög risk skiljer sig signifikant från kvinnor som valt hög risk. Analysen visar att kvinnor i genomsnitt väljer lägre risk i portföljen men skillnaden är mindre risk (alternativt om man också inkluderar gruppen som inte har valt). Resultaten är robusta även när man tar hänsyn till att kvinnor och män har olika demo- grafiska, finansiella och andra bakgrundsegenskaper. Aktivitetsgraden har sjunkit betydligt . Av de nytill- komna i systemet har av väljarna varit aktiva , (2013). Inom denna grupp finns inte heller någon könsskillnad. Färre än av spararna har också gjort förändringar i sin portfölj mer än en gång mellan . Vidare har av spararna som gjorde ett aktivt val behållit det valet. Det är ungefär lika stor andel av männen som av kvinnorna som har behållit sitt första val, av männen och av kvinnorna har aldrig bytt fonder. Dock är det något fler kvinnor som har bytt fonder en gång av kvinnorna mot av männen, (2013). Sammantaget visar detta att aktivitetsgraden har varit låg i såväl nyval som omval och att det inte finns någon väsentlig könsskillnad i hur aktiva väljarna varit. Det innebär också att de bakgrundsegen- skaper som var korrelerade med placeringsvalet sannolikt är korrelerade . 8.4.2Skillnader avkastning mellan aktiva väljare och soffliggare Figur 8.3 visar den årliga avkastningen för dem som valt fonder (kallat ) och för dem som inte valt fonder (kallat AP7 Såfa) (från ). Från figuren kan vi se att den årliga avkastningen för de som valt fonder varierat kraftigt över åren och varit som högst och som lägst -. Även om man inte beaktar extremutfallen, ser vi att den årliga avkastningen varierat, men som oftast har varit positiv runt . Det framgår också att avkastningen för dem som inte valt fonder liknar den genomsnittliga årliga avkast- ningen för dem som valt fonder. Källa: (2010). (2013) har också gjort beräkningar som visar att den årliga avkastningen för dem som valt fonder, och för dem som inte valt, var beräknat över perioden . Detta jämförs med uppräkningen av inkomstpensionen som varit . I Figur 8.4 visas spridningen i den procentuella årliga avkast- ningen bland alla som ingår i premiepensionssystemet sedan star- ten. Först kan vi se att av de inaktiva (blå) har haft en årlig genomsnittlig avkastning på mellan . Övriga i denna grupp har haft en lägre avkastning på , vilket huvudsakligen förklaras av att de inträdde senare i systemet. För de aktiva väljarna (gula) är skillnaden i avkastning relativt stor, men gemensamt är att de allra flesta har haft en positiv genomsnittlig avkastning. Vidare har en relativt liten andel haft de högsta avkastningarna där har haft en avkastning på . Fördelningen över de andra grup- perna är: återfinns i gruppen med låg avkastning på , återfinns i gruppen med låg-medelhög avkastning på , och återfinns i gruppen som haft en medelhög avkastning på , och 14 pro- cent återfinns i gruppen med hög avkastning på . Sammantaget ger det att cirka två tredjedelar har haft en avkastning på mellan . Källa: (2010). I (2010) visas att kvinnor som aktivt valt fonder har haft en årlig avkastning på jämfört för samma grupp bland männen . De inaktiva männen och kvinnorna har haft samma avkastning på . Figur 8.5 visar en graf över män och kvinnors genomsnittliga avkastning beroende på om man valt att pla- cera i mycket låg risk (0 till 2), låg risk (3 till 7), medelrisk (8 till 15), hög risk (16 till 24) och mycket hög risk (25 eller mer). Vi kan se att män har haft högre avkastning jämfört med kvinnorna i grupperna som valt mycket låg risk, hög risk och mycket hög risk. Skillnaden i avkastningen är emellertid liten och ligger mellan 0,1 till 0,4 procentenheters skillnad. Källa: (2010). Källa: (2010). Man måste också beakta hur stor andel av män och kvinnor som valt de olika riskkategorierna. Figur 8.6 visar andelen män och kvin- nor som har valt en: mycket låg risk (0 till 2), låg risk (3 till 7), medelrisk (8 till 15), hög risk (16 till 24) och mycket hög risk (25 eller mer) . Få män och kvinnor har valt att placera i mycket låg risk eller i låg risk; av kvinnorna mot av männen har valt det. Fler kvinnor än män har valt en medelrisk portfölj; av kvinnorna jämfört med 31 pro- cent av männen. Det är emellertid ingen könsskillnad i andelen som valt av en hög-risk portfölj; av männen och av kvinnorna. En större könsskillnad – om än liten – finns bland dem som valt en portfölj med mycket hög risk; av kvin- norna mot av männen. Från Figur 8.6 kan vi se att fördelningen mellan riskalternativen för män och kvinnor liknar den fördelning som fanns 2000 (se Figur 8.2). Sammantaget visar de två senaste graferna att de könsskillnader som finns i avkastning är små och berör en mindre grupp. I de stora huvudgrupperna för båda könen, av kvinnorna och av männen, dvs. de som valt medel till hög risk, har avkastningen varit mycket lik. Den skillnad som finns beror dels på att det finns en större andel av männen (män mot pro- cent av kvinnorna) som väljer den högsta risken, dels på att avkastningen bland dem som valt de högsta riskerna varit något högre för män än kvinnor (6,mot ). (2013) visar också att andelen kvinnor är något underrepresente- rade bland de med högst avkastning och att männen i den gruppen haft en högre genomsnitts- avkastning än kvinnorna i denna grupp samt utgör en större grupp än kvinnorna. är männen något överrepresenterade bland de med sämst avkastning jämfört med kvinnorna och spridningen i avkastningen är större bland männen. 8.5Likheter mellan valen inom premiepensionen och tjänstepensionen: ser vi liknande könsskillnader i valen till tjänstepensionerna? Majoriteten av alla som arbetar har tjänstepension genom kollek- tivavtal. Enligt omfattas av alla anställda av kollektivavtal (). Under har många tjänste- pensionsavtal gått från att vara förmånsbaserade till att vara avgifts- baserade i större utsträckning. Det innebär att pensionsinkomsten från tjänstepensionen också baseras i större utsträckning på hur mycket man arbetar och hur man arbetar. Till skillnad från premiepensionen finns det ingen övre gräns för pensions- avsättningarna, vilket innebär att dessa pensionsinkomster kommer att vara mer betydelsefulla för dem med höga arbetsinkomster. Tjänstepensionsavtalen har förändrats över så att individen själv får bestämma hur en del av pensionsinbetal- ningarna ska placeras. Sammantaget innebär detta för varje individ att framtida tjänstepensionsinkomster också blir mer beroende av individens beslut både i termer av arbetskarriär och i termer av val av placering. Valmöjligheterna inom tjänstepensionsområdet är mycket mer begränsade än inom premiepensionssystemet. Förenklat kan man utrycka det som att individen får välja att en del eller totala pen- sionsavsättningen placeras i två alternativ: traditionell försäkring eller fondförsäkring. En traditionell försäkring innebär att försäk- ringsbolaget sköter förvaltningen och placeringen, och att indivi- den ofta är garanterad en viss lägsta värdetillväxt. I en fondförsäk- ring bestämmer individen själv fonder och därmed risk och avkast- ning. I alla fyra tjänstepensionsavtal hamnar soffliggare (de som inte väljer) i en traditionell försäkring. Därutöver kan individen också välja förvaltare. I Appendix A.1.2. beskrivs dessa möjligheter mer utförligt för de olika tjänstepensionsavtalen. Nedan beskrivs i vilken utsträckning man har valt placering för sin tjänstepension parallellt med hur individer som omfattas av de olika kollektivavtalen valde 2000. Därefter beskrivs aktivitetsgrad och val specifikt för dels kommun- och lands- tingsanställda dels statligt anställda för vilka könsuppdelad statistik lämnats ut, samt en redovisning av de uppgifter om könsskillnader i tjänstepensionsvalen som finns i och (2002). 8.5.2Korrelation mellan aktivitetsgraden inom premiepensionssystemets lansering och tjänstepensionsavtalen Tabell 8.3 visar i vilken utsträckning man aktivt valt placering inom de fyra tjänstepensionsgrupperna från man hade möjlig- het att välja . Vidare anges andelen som valt fondförsäk- ring (för dem som varit aktiva väljare) då data finns. Uppgifterna är baserade på statistik från de olika valcentralerna som administrerar valen. Tyvärr finns inte dessa uppgifter som könsuppdelad statistik. Tabell 8.3 redovisar också egna data på aktivitetsgrad och risktag- ande i premiepensionsvalet uppdelat på vilket kollektivavtal individen omfattas av. Uppgifterna i Tabell 8.3 visar framförallt att färre valt place- ringsinriktning inom tjänstepensionsavtalen jämfört med inom premiepensionssystemet. I genomsnitt har bara var fjärde valt pla- cering för sin tjänstepension jämfört med två av tre som valt för sin premiepension (eller tre av fyra om man räknar andelen aktiva ). Men lanseringen av premiepensionen skedde efter nästan två decennier av höga avkastningstal på kapi- talmarknaden och en stor informationskampanj. Vidare visar tabellen att aktivitetsgraden sjunkit över åren inom alla tjänste- pensionsgrupper. Den grupp som har varit minst aktiv är de kommun- och lands- tingsanställda där valde placeringsalternativ första gången och valde . Av dessa har valt att ha en fondförsäkring, dvs. ungefär hälften har valt att placera i alternativet med högre risk. De kommun- och landstingsanställda är också den grupp som var minst aktiv 2000, även om det var som valde i genomsnitt. Intressant är att kvinnorna var mer aktiva än männen i premiepensionsvalet, av kvinnorna mot av männen valde fonder. Källa: Egen data över premiepensionsvalet , tjänstepensionsdata från valcentralerna och (2013). Den grupp som varit mest aktiv i placeringsvalet för tjänstepen- sionen är privatanställda arbetare (gruppen) som valde första året och . Privat- anställda arbetare som grupp hade emellertid låg aktivitetsgrad 2000 med som aktivt valde placering. De har också i betydligt lägre utsträckning än de andra grupperna valt att placera i alternativet med högre risk dvs. i en fondförsäkring och istället valt lägre risk med en traditionell för- säkring. Tabellen visar också att de privata tjänstemännen hade högst aktivitet i premiepensionsvalet som de haft en relativt hög aktivitetsgrad även inom tjänstepensionsvalet. Både män och kvinnor i denna grupp har även valt en högre risk i premiepen- sionsvalet jämfört med de andra grupperna. Detta är i linje med vad man förväntar sig från tidigare forskning som visat att de med högre inkomster och utbildning är mer benägna att äga riskfyllda tillgångar än andra. De skillnader som framkommer mellan män och kvinnor utifrån premiepensionsvalet är att även med en uppdelning mellan avtals- områden har, förutom bland de kommun- och landstingsanställda, män och kvinnor varit aktiva i lika stor utsträckning. Vidare har de valt liknande risknivå för placeringen, framförallt inom gruppen privatanställda arbetare. 8.5.3Könsskillnader i aktivitetsgrad och val av risk för kommun- och landstingsanställda (med kollektivavtal KPA-KL) och statligt anställda (med kollektivavtal PA 03) Redovisningen av könsskillnader inom tjänstepensionsvalen nedan kommer huvudsakligen baseras på skillnader mellan kommun- och landstingsanställda, som är det avtalsområde där fullständig köns- uppdelad statistik lämnats ut. Vidare redovisas den könsuppdelade valstatistiken som finns att tillgå för de statligt anställda.