sou · H2B384d2 · 2014-12-09 00:00:00 — Aktörer med kunskap inom smarta elnät kan göra dessa arenor till viktiga red- skap för att integrera systemet i städernas samhällsbyggande. Rege- ringen pekar i budgetpropositionen ut för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) sats- ningar inom forskning om hållbart samhällsbyggande som viktiga för att höja kunskapsnivån. 119 , 2011, Slutredovisning av Delegationen för hållbara städers verksamhet, M 2011:01. Handlingsplan för smarta elnät Det finns även medlemsfinansierade föreningar såsom IQ Sam- hällsbyggnad och . De kan sprida fördjupad kunskap om de smarta elnätens potential för att skapa energieffektiva och attraktiva stadsmiljöer. 4.3.8Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling – produkt- och tjänsteutveckling Samspelet mellan smarta elnät och utvecklingen inom andra sek- torer i samhället behöver förstärkas. Produkter och tjänster som skapas för energisektorn bör så långt som möjligt vara kompatibla med andra system då det innebär nya möjligheter bl.a. genom branschglidning. Kundens intresse för smarta elnätstjänster och produkter ökar om dessa kan samköras med annan utrustning i hemmet så att det går att göra hållbara val av energinära tjänster och produkter hemma. Särskilda insatser behövs för att sprida kun- skap till konsumenter, små- och medelstora företag och statliga fastighetsägare om möjligheterna till samspel mellan smarta elnät Handlingsplan för smarta elnät och andra sektorer. Aktörer med tydliga roller inom området som bör involveras i detta arbete är bl.a. , , , samt olika kund- och branschföreträdare. I uppdraget bör även ingå att identifiera de aktörer och plattformar som speciellt bör tas med i arbetet med utvecklingen i andra sektorer och dess påverkan på utvecklingen av smarta elnät. Rådet anser att staten bör vara en föregångare och visa på goda exempel i fastighetssektorn. och övriga statliga fastighetsföretag129F120 bör i samband med genomförandet av regeringens uppdrag kring energieffektiviserande åtgärder se över kraven i projekteringsanvisningarna för energi och el- och tele- system. Detta för att tillvarata synergieffekter mellan energinära produkter och tjänster och utvecklingen av smarta elnät i statens fastigheter och lokaler. Drivkrafter i samhällsutvecklingen för smarta elnät Flera faktorer påverkar behovet och nyttan av smarta elnät, för- utom själva elsystemets utveckling. Förändring och framsteg inom andra sektorer som t.ex. vård (e-hälsa) och smarta städer påverkar indirekt utvecklingen av smarta elnät genom att infrastrukturen bland annat utnyttjar gemensamma gränssnitt och visualiserings- verktyg. Utvecklingen inom IT och kommunikationsteknik är en viktig drivkraft tillsammans med olika energinära produkter och tjänster. Verksamhetsutvecklingen inom flera samhällssektorer bidrar till ökade krav på de smarta näten, även om utvecklingen drivs av andra aktörer. 120 , Akademiska hus, , , Specialfastig- heter, Vasallen. Även kommunala fastighetsbolag bör inkluderas. Handlingsplan för smarta elnät har undersökt vad i samhällsutvecklingen som driver på utvecklingen av smarta elnät.130F121 Ett exempel är utveck- lingen inom e-hälsa där patienters tillstånd övervakas i hemmet och därmed innebär krav på säker elleverans och elkvalitet. Tjänsterna ska också möjliggöra för patienter att aktivt förebygga och bota sjukdomar från hemmet samt att upprätthålla och förbättra sin hälsa. Gällande IT och kommunikationsteknik är gränssnitten avgörande för sammankoppling av maskiner, människor och nät i större system, vilket även ställer krav på elnäten. Inom utveck- lingen av smarta städer finns en stor potential för att tillvarata synergier mellan olika system som t.ex. energi, vatten, material och avfall. Smarta elnät kan möjliggöra för människor att göra hållbara val enligt principen att det ska vara lätt att göra rätt. De kan också bidra till avancerade systemlösningar på övergripande nivå för att sammankoppla system och tillvarata synergier. Smarta tjänster och produkter Utvecklingen av smarta tjänster och produkter drivs i huvudsak av kommersiella aktörer. Men offentliga aktörer i samarbete med privata aktörer kan ha en viktig roll för samordning och informa- tion om möjligheterna med smarta tjänster och produkter. En mer detaljerad beskrivning av offentliga nyckelaktörer inom området finns i avsnitt 5.1.1. i samverkan med informationsansvariga myn- digheter och andra aktörer ansvarar för att tillhandahålla och sam- ordna en upplysningstjänst med opartisk information och vägled- ning till konsumenter (SFS 2014:110).131F122 Statligt ägda fastigheter kan vara av betydelse när det gäller att påverka utvecklingen inom fastighetsrelaterade tjänster. () ansvarar för att förvalta en del av statens fasta egendom och ska inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Genom att SFV förvaltar många kultur- historiskt värdefulla fastigheter finns här möjligheter att utveckla 121Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analys av vad i samhällsutvecklingen som driver utvecklingen av smarta nät. 122Förordning om en upplysningstjänst för konsumenter, SFS 2014:110 (inkl. samverkan med bl.a. Konsumenternas energimarknadsbyrå). Handlingsplan för smarta elnät mer förfinade metoder och verktyg för att kombinera bevarande och återanvändning av fastigheter med moderna system för energi- effektivisering som smarta elnät. 4.4FoU, innovation och tillväxt har en lång och framgångsrik tradition av forskning och utvecklingsprojekt inom elkraftteknik och IT. Den ligger till grund för framskjutna position inom smarta elnät. En avgörande faktor för fortsatt framgång är att kan behålla och vidare- utveckla spetskompetens inom dessa områden. En annan viktig framgångsfaktor är en välfungerande samverkan mellan högskolor, universitet, näringsliv och offentlig sektor. För att ska behålla sin konkurrenskraft inom området behövs ett samlat grepp om kompetensutveckling, FoU, innovation och främjandeinsatser. Detta är särskilt viktigt med tanke på smarta elnäts tvärvetenskap- liga och tvärsektoriella natur. För att synliggöra behovet av en sådan helhetssyn har vi samlat rekommendationer om att förstärka dessa delar av värdekedjan i detta kapitel. Inledningsvis behandlas behovet av kunskaps- och kompetensförsörjning (4.4.1) där vi i två rekommendationer lyfter fram de nya kompetensbehov som utvecklingen inom smarta elnät innebär och betydelsen av att förstärka attraktionskraften för sådan utbildning. Rekommendationerna 4.4.2 och 4.4.3 fokuserar på behovet av att stimulera forskning, utveckling och innovation. Viktiga inslag är förslag om en tematisk forskningsplan och en samlad strategi för innovation. Betydelsen av att utnyttja och stärka befintliga miljöer och stimulera till ökad samverkan lyfts också fram som viktiga prioriteringar. Vid satsningar på hela kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – spelar test- och demonstrationsprojekt en nyckel- roll. Demonstrationsprojekt kan också stödja utvecklingen av nya marknadsmodeller. Hur de satsningar som görs bör utvecklas tas upp i två rekommendationer som redovisas i avsnitt 4.4.4. har en stark position inom flera av de teknikområden som är relevanta för utvecklingen av det framtida smarta elsystemet och har hävdat sig bra i internationella jämförelser och utlysningar. Men är ett litet och exportberoende land och fortsatt inter- Handlingsplan för smarta elnät nationalisering är därför viktig om ska behålla en fram- skjuten position inom smarta elnät på en global arena. Hur kan positionera sig på en global marknad tas upp i rekommenda- tion 4.4.5 och 4.4.6 där bl.a. standardisering och interoperabilitet lyfts fram som viktiga verktyg. Rådet bedömer att branschens största utmaning ligger i att kunna rekrytera kompetens i tillräcklig omfattning. Tillgång till kompe- tent arbetskraft är en viktig förutsättning för en framgångsrik etablering av smarta elnät i . God kompetens behövs även för att smarta elnät ska kunna utvecklas som en svensk tillväxt- bransch. analys av kompetensförsörjningen inom smarta elnät visar att innehållet i dagens utbildningar motsvarar företagens nuvarande rekryteringsbehov132123F . efterfrågar före- tagen generalister med en teknisk bakgrund, främst civilingenjörer med någon form av elkraftsutbildning. 123 Rapport till samordningsrådets, Ramböll, 2014, Kompetensförsörjning inom smarta elnät. Handlingsplan för smarta elnät efterfrågas tillgodoses därmed i stort av traditionella ingenjörsut- bildningar. Men kompetenskraven kommer att förändras. Större krav ställs på kunskap inom IT när komplexiteten i smarta elnät ökar. En ökad integration mellan elsystemet med andra energibärare kräver systemkunnande. Kunskap om kundernas preferenser och beteen- den kommer också att spela en allt större roll när kunderna blir alltmer aktiva på energimarknaden. För att skapa en bred rekryteringsbas är det därför viktig att upprätthålla intresset för naturvetenskap och teknik som finns hos många barn och ungdomar. Ett brett och genuint intresse för teknik och energifrågor leder till fler sökande till de tekniska hög- skolorna, vilket gör det lättare att rekrytera fler till ämnesområden som berör smarta elnät. Ungdomars intresse för energifrågor måste därför stärkas, inte minst intresset bland kvinnliga studenter. Ungdomars kunskaper och intresse för IT och miljö kan användas för att attrahera fler ungdomar till energibranschen i allmänhet och till smarta elnät i synnerhet. Rådet gör därför bedömningen att myndigheter med ansvar inom området bör kartlägga hur de specifika kompetensbehov som relaterar till utvecklingen av smarta elnät hanteras inom relevanta utbildningar på olika nivåer och vid behov lämna förslag om för- ändringar. Rådet uppmanar berörda aktörer till att delta mer aktivt vid utformningen av utbildningar med relevans för branschen i de fora som finns. Det forum för smarta elnät som vi föreslår bör verka för att området smarta elnät ingår som ett prioriterat område i pågående samarbetsprojekt för kunskaps- och kompetensutveck- ling. En dialog med branschorganisationer som arbetar för att väcka ungdomars teknikintresse bör inledas, för att diskutera hur man kan inkludera området smarta elnät och smarta energisystem i dessa initiativ. Ansvaret för det här ligger i första hand på branschen. Därutöver behövs en ökad samordning mellan olika statliga- och branschinsatser som görs kopplat till teknisk utbild- ning på olika nivåer. Handlingsplan för smarta elnät Rådet bedömer att Tekniksprånget kan lyftas fram som en modell för en aktiv medverkan av branschen. På så sätt attraheras flera företag verksamma inom smarta elnät att delta i projektet sam- tidigt som smarta elnät synliggörs som ett attraktivt teknikområde för de sökande ungdomarna. Tekniksprånget ingår i nuvarande uppdrag till () som sträcker sig till 2016 vid en positiv utvärdering . Ett annat positivt exempel som rådet särskilt vill lyfta fram är där branscher och utbildningsanordnare på natio- nell, regional och lokal nivå samarbetar. Även regeringen betonar i budgetpropositionen att samverkan i form av yrkescollege bör stimuleras och därmed kunna spridas även till andra branscher. Här bör man förstärka området smarta elnät och dra nytta av det särskilda stasbidrag som regeringen förslår. Man kan också kon- takta de nationella Programråden för yrkesprogrammen. Det finns nationella programråd för de olika programmen på teknikcollege. Programråden ska vara sammansatta av en bred representation av branschföreträdare och företrädare för arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationer inom det yrkesområde som programmet utbil- dar för. I vissa nationella råd kan representanter för statliga myn- digheter ingå. El- och energiprogrammet har ett nationellt pro- gramråd bestående av 9 ledamöter133F124 bland dessa finns dock ingen som representerar ämnet energiteknik, vilket också är den ämnes- inriktningen som har minst sökande . För att kunna ge en samlad bild av de specifika kom- petenskraven för smarta elnät gör rådet bedömningen att repre- sentation för inriktningen energiteknik behövs. Bakgrund och fördjupning: Energibranschen uppger att man har svårt med nyrekry- tering och återväxt. Undersökningar genomförda av Svensk Energi134 F125 visar att elbranschen behöver uppskattningsvis 7 000–8 000 nya ingenjörer och tekniker med energi- eller elkraftsutbildning de kommande fem åren. 124Ramböll, 2013, Utvärdering av de nationella programrådens arbete. 125Svensk Energi, Arbetsmarknadsanalys 2011/2012, arbetar-med/Branschrekrytering/Arbetsmarknadsanalys/ [] Handlingsplan för smarta elnät beräkningar för samtliga gymnasie- och högskoleingenjörer visar också att det kan bli en betydande brist , i storleksordningen 50 000 personer 2030.135F126 Men behovet av teknisk kompetens kan till viss del även tillgodoses av andra utbildningsgrupper, som vilken utbildar många inom teknik och tillverk- ning. /14 läste totalt 15 023 elever el- och energipro- grammet. Om försöket med ett fjärde tekniskt år på gymnasiet (T4) faller väl ut kan även det komma att bidra med ett nettotill- skott av teknisk kompetens.136F127 Samarbete mellan tekniska utbildningar och industrin före- kommer, även om förbättringspotential finns. Ett av dessa områ- den är gymnasieskolans teknikprogram som utreds i Yrkesprogramsutredningen137F128. Forsknings- och innovationsagen- dan för smarta elektroniksystem138F129 föreslår att organisationen utvecklar och tillgängliggör konceptet teknik- college med elektronikinriktning på en bredare front än för att få fler sökande till högskole- och civilingenjörsutbildningarna. Vikande söktryck till relevanta utbildningar är en risk för fram- tida kompetensförsörjning för industrin verksam inom smarta elnät. Branschen behöver attrahera de mest kvalificerade student- erna för att stå sig i den internationella konkurrensen. För att skapa en bred rekryteringsbas är det viktig att upp- rätthålla intresset för naturvetenskap och teknik som finns hos många barn och ungdomar. Forskning visar att det är i grund- skolan, mellan ettan och sexan som barn bestämmer om de gillar eller inte gillar naturkunskap, teknik (NT) och matematik. beskriver i sin avhandling139F130 hur man kan bibehålla intresset för dessa ämnen genom att elever får arbeta med utmaningar som är viktiga för dem och därigenom behålla lusten att lära. Studien visar också att lärare och elever har en samstämmig syn kring varför 126Statistiska centralbyrån, 2012, Trender och prognoser 2011. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte . 127Sveriges ingenjörer, 2013, Om behovet av ingenjörer. Arbetslivsanknytning, utbud och efterfrågan samt genomströmningar för högskolans ingenjörsutbildningar. 128Yrkesprogramsutredning (U2014:01). 129Smartare elektroniksystem för , 2013, Forsknings- och innovationsagenda för smarta elektroniksystem. 130Jidesjö, A., , 2012, En problematisering av ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik i skola och samhälle – Innehåll, medierna och utbildningens funk- tion. Handlingsplan för smarta elnät teknikämnet är viktigt; det är allmänbildande och påverkar sam- hällsutvecklingen. Grund- och gymnasieskolans styrdokument lyfter fram energi- och hållbarhetsfrågor på ett relevant sätt. Detta utgör en viktig hörnsten i arbetet med att bredda rekryteringsbasen och öka förståelsen för energins betydelse. Flera insatser pågår som ska lyfta intresset för naturvetenskap och teknik. har fått i uppdrag att –2016 utveckla ämnesområdena naturvetenskap och teknik. Uppdraget syftar också till att öka elevernas intresse för vidare studier inom dessa ämnes- områden.140F131 har också gett IVA i uppdrag att genomföra Tekniksprånget, en satsning på praktikplatser inom tekniksektorn för ungdomar.141F132 har verkat för att öka barns och ungdomars kunskaper och medvetenhet om energi- och klimat- frågor. Fokus har legat på stöd till lärare i , i syfte att få resultat på lång sikt. bidrog till att grund- skolans styrdokument (Lgr11)142F133 på ett tydligt sätt ställt upp mål för elevernas lärande om energirelaterade frågor. Vidare har myn- digheten finansierat och/eller initierat en mängd skolutvecklings- och forskningsprojekt som genererat verktyg, undervisnings- exempel, lärarnätverk etc. Dessa bedöms bidra till den breddutbild- ning som behövs för att skapa rekryteringsbas och förståelse. Denna typ av satsning behöver fortsätta och utökas. Andra insatser görs oftast via branschföreningar, såsom Teknik- spanarna av Teknikföretagen, Elsajten av eller genom enskilda företag. Ett sådant exempel är Fortum som driver fortbildningsprojekt för lärare tillsammans med kom- mun, IVA och (). 131Regeringskansliet, 2012, Uppdrag att svara för utvecklingsinsatser inom områdena naturvetenskap och teknik, U2012/4111/GV, U2011/7370/S. 132Regeringskansliet, 2012, U2012/5580/GV – Uppdrag att genomföra Tekniksprånget. U2012/5580/GV 133Skolverket, 2011, Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. Handlingsplan för smarta elnät material Naturvetenskap och teknik för alla (NTA)143F134 som används här har över 140 kommuner och skolhuvudmän som medlemmar, och har vidareutvecklats med stöd av Energimyndig- heten. Syftet med utbildningsprojektet är att lärarna ska få nya verktyg, kunskap och inspiration att ta med sig ut i klassrummen, och väcka elevernas nyfikenhet. Det är därför ett bra exempel på hur man kan utnyttja nya sätt att överföra kunskap för kompetens- utveckling inom smarta elnät. När det gäller fortbildning av yrkes- verksamma inom branschen vilar ansvaret på branschen, men stora möjligheter till samarbete med universitet och högskolor finns och bör tillvaratas mera. 134 NTA (Naturvetenskap och teknik för alla) erbjuder förskolans och huvud- män ett koncept för skolutveckling: . [2014- 11-13] Handlingsplan för smarta elnät En samlad tematisk forskningsplan Rådet bedömer att en samlad tematisk forskningsplan för smarta elnät med tydliga långsiktiga prioriteringar behövs för att forskningsinsatser inom smarta elnät även i fortsättningen ska ligga i framkant. Detta kan åstadkommas genom att stärka samverkan mellan olika forskningsfinansiärer och på så sätt bättre kanalisera forskningsmedlen till relevanta forskningsprojekt. Utöver det skapar en gemensam målbild för strategiska forskningsinsatser förutsättningar för gränsöverskridande samverkan som krävs för nya innovativa lösningar inom smarta elnät. Befintliga forsknings- miljöer bör stärkas så att en långsiktig kompetensuppbyggnad kan uppnås och kompetensen tillvaratas. Arbetet med den tematiska forskningsplanen bör koordineras av det forum för smarta elnät som vi föreslår och ske i samråd med och andra berörda forskningsfinansiärer och företrädare från akademin och branschen. före- slår ett antal forskningsområden som bör vara i fokus för sats- ningar för att ska kunna behålla en ledande position när det gäller forskning inom smarta elnät. Det är grundläggande forsk- ningsområden som bidrar till utvecklingen av smarta elnät inom flera olika tillämpningsområden, som omfattar såväl IT som informationssäkerhet och även integritet. Förslaget till en tematisk forskningsplan för smarta elnät finns i kapitel 5.5 och innehåller en närmare beskrivning av de viktiga forskningsområden som har identifierats för smarta elnät. Ett forskningsprogram i gränssnitt mellan IT och energi Forskningsämnet smarta elnät karakteriseras av tvärvetenskaplighet och ligger i gränssnittet mellan energiteknik, informations- och kommunikationsteknik och beteendevetenskap, bland andra. Tvär- vetenskaplighet är en förutsättning för att hitta nya innovativa möjligheter och lösningar för framtidens energisystem. På grund av denna tvärvetenskaplighet och komplexitet behöver vi förbättra samverkan och koordinering mellan energiforskning och andra forskningsfinansiärer som kanske inte sysslar med energiteknik Handlingsplan för smarta elnät men som behövs för att utnyttja den fulla potentialen för introduk- tionen av smarta elnät. Rådet bedömer därför att det är viktigt att skapa nationella forskningsprogram som ska fånga upp smarta elnäts tvärvetenskapliga karaktär. Här har en viktig roll som har tjänster och IT som strategiska områden. Flera områden inom IT som hantering av stora datamängder, intelligenta system och molntjänster anses ha stor utvecklingspotential144F135 men deras användning inom energi- sektorn är fortfarande begränsade. Rådet bedömer att ett forsk- ningsprogram med utgångspunkt inom IT kan leda till nya innova- tioner för energisektorn. Nätverk och tvärsektoriellt samarbete Forskning kopplat till smarta elnät spänner över många forsknings- discipliner men utbytet över ämnesgränser är begränsat. Nätverk spelar en viktig roll för att öka och fördjupa utbytet, främja kun- skapsutveckling och skapa samordningsvinster. Ett forskarnätverk som även inkluderar beteendevetenskaplig forskning och andra angränsande forskningsområden främjar tvärvetenskaplig och gräns- överskridande forskning genom att underlätta kunskapsutbyte och att man bygger vidare på befintliga forskningsresultat. Rådet föreslår därför att man inrättar ett öppet nätverk för sam- arbete över vetenskapliga ämnesgränser och spridning av forsk- ningsresultat. kan ha stöd från myndigheter, men ansvaret för formen och organisationen bör ligga på akademin. Som en modell för ett forskarnätverk kan forskarnätverket inom eGovernment tjäna. Detta drivs med stöd av . Insatser inom forskning och utveckling hela vägen fram till kom- mersialisering som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät kopplar till en rad olika forskningsprogram och initiativ. Dessa har i många fall olika finansiärer på såväl nationell som internationell 135 's Top 10 List 2014, [] Handlingsplan för smarta elnät nivå och i viss mån disparata målbilder. För att säkerställa långsik- tighet och en helhetssyn på behovet av insatser behövs en samlad strategi med tydliga prioriteringar när det gäller såväl utveckling av spetskompetens som mer tvärvetenskapliga FoU-insatser inom smarta elnät. har en övergripande samordningsroll och ansvar för att fördela stöd till forskning, utveckling, demon- stration, innovation och kommersialisering inom energiområdet. Den samlade insatsen spänner över hela innovationssystemet och är tänkt att fånga upp värdekedjor med en helhetssyn på energisy- stemet.145136F är därmed den enskilt största forsk- ningsfinansiären för energiforskning. ansvarar för innovationsutveckling där branschöverskridande samverkanspro- jekt för uthållig tillväxt är ett viktigt inslag. Energiomställning är också en central fråga för vars ansvarsområde bl.a. omfattar insatser riktade mot små och medelstora företag i energi- sektorn samt testbäddar inom energi- och miljöteknik. arbetar strategiskt med miljö- och energiteknik för att ta tillvara möjligheterna då det handlar om framtidens basnäring och svenskt näringsliv. De insatser som relaterar till smarta elnät sker ofta i samverkan med och inom ramen för miljöteknikstrategi. finansierar också stora och långsiktiga program genom att knyta ihop aktörer inom olika näringsgrenar och kunskapsområden och där samhällsutmaningar är drivkraft för innovation146137F . Andra relevanta forskningsfinansiärer inom energi- området är () som finansierar grundforskning inom ämnet i samverkan med . har ett antal välfungerande forskningsmiljöer för smarta elnät, men är ett litet land sett till antalet forskare och lärosäten. De dominerande orterna är och som bland annat speglar den forskning som bedrivs på KTH och Chalmers147F138. Även om forskningen inom smarta elnät i högsta grad 136Regeringens proposition 2012/13:21, Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem.