sou · H2B319 · 2014-04-10 00:00:00 — Därmed ställs det inte direkt i författning krav på bestämda yrkeskvalifikationer eftersom det inte hänvisas till formella kvalifikationer eller kompetensbevis. Det följer dock av de allmänna råden att föreskrifternas krav i praktiken innebär att det, åtminstone för förare av exempelvis torn- och mobilkranar, krävs utbildning. Som exempel på hur en yrkes- utövare kan uppfylla kompetenskravet anges examen från en kvalitetssäkrad förarkurs. För förare av mer avancerade lyftanord- ningar medför därför föreskrift en indirekt reglering av yrket kranförare då det för att utföra detta yrke krävs ett kompetensbevis utfärdat på grundval av en utbildning som inte utgör en del av , gymnasiet eller eftergymnasial utbild- 19 infördes ändringar i de svenska föreskrifterna som ett resultat av ett nordiskt samarbete som syftade till att få till stånd ett ömsesidigt erkännande av kranförarbevis inom . Se Svar på fråga 2005/06:1152 om nordiskt samarbete om kompetensbevis för kran- förare, /sv/Dokument-Lagar/Fragor-och-anmalningar/Svar-pa-skriftliga- fragor/nordiskt-samarbete-om-kompeten_GT121152. Det faktum att inte formellt utsett en viss utbildningsanordnare saknar enligt utredningen betydelse vid bedömningen av om yrket är reglerat. Den avgörande faktorn är att det för att få utöva yrkesverksamheten krävs bestämda yrkeskvalifi- kationer. För att yrket ska kunna anses vara oreglerat krävs det att även personer utan dessa kvalifikationer ska ha rätt att utöva yrket, vilket inte är fallet för kranförare av mer avancerade lyftanord- ningar. Av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 2000:6) om mast- och stolparbete samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna framgår att arbetstagare som anlitas till mast- eller stolparbete ska ha genomgått särskild teoretisk och praktisk utbildning för sådant arbete.20 Av de allmänna råden framgår att utbildningen bör omfatta minst två hela arbetsdagar samt vilka moment den normalt bör innehålla. Mast- och stolparbetare utgör inte ett reglerat yrke enligt defini- tionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Kravet på teoretisk kunskap som uppställs i föreskrifterna kan inte sägas utgöra ett krav på bestämda yrkeskvalifikationer då det är alltför allmänt formulerat. Inte heller indirekt genom de allmänna råden ställs krav yrkeskvalifikationer. 7.3.8Medicinska kontroller i arbetslivet I föreskrifter (AFS 2005:6) om medicinska kontroller i arbetslivet och allmänna råd om tillämpningen av före- skrifterna anges att arbetsgivare som ordnar med eller erbjuder medicinska kontroller ska förvissa sig om att utförande läkare har kompetens för uppdraget. Kompetens att genomföra läkarunder- sökning, där det krävs tjänstbarhetsbedömning, har legitimerad läkare med specialistkompetens i yrkesmedicin, yrkes- och miljö- 20 12 § Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om mast- och stolparbete samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. medicin eller motsvarande, legitimerad läkare med specialist- kompetens inom företagshälsovård eller legitimerad läkare som med godkänt resultat genomgått Arbetslivsinstitutets företags- läkarutbildning eller jämförlig utbildning och som har minst mot- svarande heltidstjänstgöring inom civil företagshälsovård eller motsvarande inom försvarsmakten. Viss undersökning får även genomföras av legitimerad läkare som med godkänt resultat genomgått dykerimedicinsk utbildning som är kvalitetssäkrad mot standardkrav från EDTC och ECHM eller som har minst motsvarande heltidstjänstgöring inom hyperbarmedicin. Kompetens att genomföra tillämpliga läkarundersökningar av elever i grund- och gymnasieskolan har även legitimerad läkare med dokumenterad utbildning inom skolhälsovård och med minst motsvarande heltidstjänstgöring inom skolhälsovård. För övriga läkarundersökningar är legitimerad läkare behörig.21 Läkare som utför vissa medicinska kontroller i arbetslivet utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. En legitimerad läkare får endast uppge att han eller hon har specialistkompetens om han eller hon faktiskt har det.22 Vissa av de möjliga specialiseringar som fastställts av Socialstyrelsen23 har anmälts till kommissionen som reglerade yrken i . Enligt är det dock ovanligt att en viss specialistkompetens kopplas till en ensamrätt att utföra viss vård eller ger viss behörig- het. Genom föreskrifter begränsas vilka läkare som får utföra medicinska kontroller i arbetslivet till läkare som uppfyller bestämda krav på specialisering eller yrkeserfarenhet samt till läkare som genomgått utbildning. För läkare som vill jobba inom företagshälsovården ställs därmed direkt i författning krav på bestämda yrkeskvalifikationer bland annat i form av kompetensbevis utfärdat på grundval av en utbildning som inte utgör en del av , gymnasiet eller eftergymnasial utbildning. 218 § föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. 228 § andra stycket patientsäkerhetslagen. 23Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2008:17) om läkarnas specialiseringstjänstgöring. Av föreskrifter (AFS 2007:1) om sprängarbete samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna framgår att en sprängarbas ska utses vid allt sprängarbete.24 Sprängarbasen ska ha dokumenterad teoretisk kunskap om sprängning samt praktik från sprängarbete.25 Av de allmänna råden följer att sprängarbas kan erhålla teoretisk kunskap bl.a. genom av Rådet för sprängteknisk utbildning (RfSU) fastställd grundkurs i spräng- teknik. I de allmänna råden anges också exempel på ungefärlig omfattning av grundkurs i sprängarbete. Förutom de moment som bör ingå anges att ett skriftligt prov ska hållas, att antalet lektions- timmar bör uppgå till 48 samt att de teoretiska kunskaperna ska dokumenteras av utbildaren. Kunskapen kan också dokumenteras genom s.k. sprängkort som utfärdas av Byggindustrier. Sprängarbas utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkes- kvalifikationsdirektivet. Det följer direkt av författning att för att vara yrkesverksam som sprängarbas ska man ha dokumenterad teoretisk kunskap. Kravet på dokumenterade teoretiska kunskaper i kombination med de allmänna råden får till följd att det indirekt ställs krav på ett kompetensbevis utfärdat på grundval av en utbildning som inte utgör en del av , gymnasiet eller eftergymnasial utbildning. Det faktum att inte formellt utsett en viss utbildningsanordnare eller viss utbildning saknar enligt utredningen betydelse vid bedöm- ningen av om yrket är reglerat. Den avgörande faktorn är att det för att få utöva yrkesverksamheten krävs en bestämd yrkeskvalifikation. För att yrket ska kunna anses vara oreglerat krävs det att även personer utan denna yrkeskvalifikation ska ha rätt att utöva yrket, vilket inte är fallet med yrket sprängarbas. 244 § föreskrifter om sprängarbete samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. 7.3.10Arbete med byggnadsställningar högre än I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter (AFS 1990:12) om ställningar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna fastställs att innan arbetet med uppförande, användning eller ned- montering av en ställning påbörjas, ska en plan för dessa arbets- moment upprättas av en s.k. kompetent person. Denna kompetenta person ska ha tillräckliga kunskaper och erfarenhet om ställnings- byggnad för att kunna genomföra arbetet med planen på ett säkert sätt.26 Uppförande, väsentlig ändring och nedmontering av en ställning ska ledas av en kompetent person med tillräcklig kunskap och erfarenhet av sådant arbete som ska ha genomgått allmän eller särskild utbildning.27 De som utför arbetet ska ha fått särskild information respektive lämplig utbildning för det arbete som ska utföras och de särskilda risker detta kan medföra. För de som genomgått och godkänts i allmän eller särskild utbildning ska utbild- ningsbevis utfärdas. I föreskrifterna anges vidare vilka riskmoment som informationen respektive utbildningen ska behandla28 samt vilka som bör ingå.29 I de allmänna råden anges att anser att det är lämpligt att utbildningen utarbetas av arbetsmarknadens parter i samråd med varandra och med . Delar av dessa krav härstammar från ett EU-direktiv som reglerar arbetstagares användning av arbetsutrustning.30 Till de krav som utgör ett införlivande av direktivet hör kraven på en kompe- tent person samt att personer som arbetar med ställningar ska ha genomgått specialutbildning. Även utbildningens omfattning följer till viss del av unionsrätten då den omfattning som krävs i 15 § även återfinns i direktivet. De krav på utbildningens omfattning som följer av bilaga 5 till föreskrifterna har dock ingen motsvarighet i direktivet. Inte heller kravet på utbildningsbevis härstammar från direktivet. Slutligen innehåller direktivet inte några bestämmelser rörande ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer. 2614 § Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om ställningar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. 30Europaparlamentets och rådets direktiv /104/EG av om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG), se speciellt bilaga II, stycke Ställningsbyggare, s.k. kompetenta personer samt arbetstagare som monterar eller nedmonterar ställningar högre än utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Direktivet om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbets- tagares användning av arbetsutrustning i arbetet innehåller visser- ligen ett krav på att vissa arbetsmoment vid montering och ned- montering av ställningar ska utföras av personer som är kompe- tenta respektive specialutbildade men direktivet fastställer inte hur kvalifikationer från andra länder ska hanteras. Av detta följer att undantaget i artikel 2.3 i yrkeskvalifikationsdirektivet inte är tillämpligt. Av föreskrifter följer att det för personer som planerar och leder arbetet samt för personer som bygger eller nedmonterar ställningar högre än krävs att dessa ska ha genomgått utbildning samt erhållit kursbevis. I föreskrifterna anges dock inte vilka utbildningar som godtas, däremot anges vad dessa utbildningar ska innehålla samt dess tidsomfattning. På marknaden finns ett flertal privata utbildningsföretag som anordnar kurser som är utformade i enlighet med föreskrift. Det faktum att man måste genomgått denna utbildning innebär att det ställs krav på bestämda yrkeskvalifikationer eftersom det är att anse som ett krav på kompetensbevis utfärdat på grundval av en utbildning som inte utgör en del av , gymnasiet eller eftergymnasial utbildning. Att inte formellt utsett en viss utbildnings- anordnare eller viss utbildning saknar enligt utredningen betydelse vid bedömningen av om yrket är reglerat. Den avgörande faktorn är att det för att få utöva yrkesverksamheten krävs en bestämd yrkes- kvalifikation. För att yrket ska kunna anses vara oreglerat krävs det att även personer utan denna yrkeskvalifikation ska ha rätt att utöva yrket, vilket inte är fallet med yrket arbete med byggnads- ställningar högre än . Enligt (2010:900) ska byggherren se till att det finns en plan för kontrollen av en bygg- eller rivningsåtgärd.31 Av kontrollplanen ska framgå om kontrollen ska utföras av någon som har särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om sådana åtgärder som kontrollen avser (sakkunnig).32 Vidare följer att en sakkunnig ska kunna styrka sin sakkunnighet med ett certifikat som har utfärdats av ett ackrediterat organ. Det är som slutligt avgör om en viss kontroll kan utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller om den ska utföras av en certifierad sakkunnig. Av plan- och byggförordningen (2011:338) följer att en sak- kunnig ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften och kunna styrka detta med ett intyg om certifiering. Certifieringen ska vara tidsbegränsad och avse ett visst slag av arbete.33 I föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:17) om certifiering av sakkunniga inom brandskydd fastställs de krav på kompetens och utbildning som krävs för att en ansökan om certi- fiering ska godkännas. Bland annat uppställs krav på kunskap om det svenska regelverket, formell utbildning och yrkeserfarenhet. Certifierad sakkunnig brandskydd utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. I de fall kräver att den kontroll som följer av ska utföras av en sakkunnig följer det direkt av författning att det för att utöva denna yrkesverksamhet krävs bestämda yrkeskvalifikationer. För att kunna certifieras som sak- kunnig för brandskydd krävs bevis om formella kvalifikationer. 3110 kap. 6 § . 10 kap. 8 § 2. 337 kap. 3 § plan- och byggförordningen. Enligt lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader ska en oberoende expert i vissa fall utföra energideklarationer av byggnader.34 Enligt förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader ska den oberoende expert som utses för att upprätta en energi- deklaration ha särskild sakkunskap om energianvändning och inom- husmiljö i byggnader.35 Experten ska vara certifierad för uppgiften av ett ackrediterat certifieringsorgan alternativt ska kontrollorganet i vilket experten är anställd, i fråga om det arbete som experten utför, ha minst en person i arbetsledande ställning som certifierats. Även experter som uppfyller de krav på oberoende och sakkunskap som enligt bestämmelser i ett annat land i EU eller inom EES tillämpas för motsvarande experter i det landet får utföra energideklarationer. I föreskrifter och allmänna råd (BFS 2007:5) för certifiering av energiexperter fastställs vilka krav som ska vara uppfyllda för att kunna erhålla en certifiering. Bland annat ställs krav på yrkeserfarenhet, relevant teknisk utbildning samt att man godkänts vid ett teoretiskt prov. Systemet med energideklarationer för byggnader härrör från ett EU-direktiv.36 I direktivets artikel 17 anges att medlemsstaterna ska se till att certifieringen av energiprestanda för byggnader och inspektionen av värmesystem och luftkonditioneringssystem utförs på ett oberoende sätt av kvalificerade och/eller auktoriserade experter, oavsett om dessa arbetar som egenföretagare eller är anställda av offentliga organ eller privata företag. Vidare anges att experter ska auktoriseras med beaktande av deras kompetens. Direktivet innehåller inte några bestämmelser rörande ömsesidigt erkännande av yrkes- kvalifikationer. Certifierad energiexpert utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Yrkeskvalifikationsdirektivet ska inte tillämpas om det för ett visst reglerat yrke finns särskilda regler för erkännande av yrkes- kvalifikationer i ett separat instrument i unionslagstiftningen. 3412 § lagen om energideklaration för byggnader. 3510 § förordningen om energideklaration för byggnader. 36Europaparlamentets och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. Direktivet om byggnaders energiprestanda innehåller visserligen krav på att energideklarationer ska utföras av kvalificerade experter men fastställer inte vilka kvalifikationer som krävs och inte heller hur kvalifikationer från andra länder ska hanteras. Av detta följer att undantaget i artikel 2.3 i yrkeskvalifikationsdirektivet inte är tillämpligt. Kraven för certifiering som energiexpert innehåller flera olika typer av yrkeskvalifikationer i form av krav på formella kvalifikationer, samt krav på kompetensbevis i form av ett prov utan föregående utbildning. Det är inte endast certifierade energiexperter som får utföra energideklarationer utan dessa får även utföras av en person som inte är certifierad om hon eller han är anställd av ett företag som ackrediterats för uppgiften och har en anställd i arbetsledande ställning som är certifierad. De krav som ställs på vissa yrkeskvalifikationer träffar sålunda inte alla som utför energideklarationer utan endast egenföretagare samt anställda i arbetsledande ställning på ett företag som ackrediterats för uppgiften. För att avgöra om detta sätt att reglera krav på yrkeskvalifikationer medför att ett yrke regleras i yrkeskvalifikationsdirektivets mening är det avgörande hur man avgränsar den relevanta yrkesverksamheten. Om man utgår från att den relevanta yrkesverksamheten omfattar utförandet av energi- deklarationer skulle man kunna hävda att den verksamheten inte regleras eftersom det inte ställs krav på bestämda kvalifikationer så länge en person är anställd av ett företag som uppfyller vissa krav. Om man i stället utgår ifrån att den relevanta yrkesverksamheten avgränsas till de funktioner som endast kan utföras av certifierade energi- experter, dvs. att vara den som på ett ackrediterat företag fungerar som arbetsledare eller egenföretagare som utför energideklarationer, så skulle yrket Certifierad energiexpert utgöra ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. Det är utredningens uppfattning att certifierad energiexpert utgör ett reglerat yrke eftersom det oavsett hur man avgränsar den relevanta yrkesverksamheten direkt i författning ställs krav på att egenföretagare som vill utföra energideklarationer ska inneha vissa bestämda yrkeskvalifikationer. När det enligt föreskrivs att funktionen hos ett ventilationssystem ska kontrolleras för att säkerställa ett till- fredsställande inomhusklimat i byggnader ska byggnadens ägare se till att kontrollen görs av en sakkunnig funktionskontrollant som är certifierad av någon som är ackrediterad för uppgiften.37 Enligt samma lag ska byggherren se till att det finns en plan för kontrollen av en bygg- eller rivningsåtgärd.38 Vidare följer att det av kontrollplanen ska framgå om kontrollen ska utföras av någon som har särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om sådana åtgärder som kontrollen avser (sakkunnig).39 En sakkunnig ska kunna styrka sin sakkunnighet med ett certifikat som har utfärdats av ett ackrediterat organ. Det är som slutligt avgör om en viss kontroll kan utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller om den ska utföras av en certifierad sakkunnig. Kontrollen av ventilationssystem utförs dels vid nybyggnation, dels som en återkommande kontroll för vissa typer av byggnader. Av plan- och byggförordningen följer att funktionskontrollanten ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften och kunna styrka detta med ett intyg om certifiering samt att certifieringen ska vara tidsbegränsad och avse ett visst slag av arbete.40 I föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:16) om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sak- kunniga funktionskontrollanter fastställs de krav på kompetens och utbildning som krävs för att en ansökan om certifiering ska godkännas. Bland annat uppställs krav på kunskap om det svenska regelverket, formell utbildning och yrkeserfarenhet. De teoretiska kunskaperna ska kontrolleras genom ett skriftligt prov. Certifierad sakkunnig funktionskontrollant utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. För den kontroll av ventilationssystem som ska utföras enligt följer det direkt av författning att det för att 378 kap. 25 § . 10 kap. 6 §. 10 kap. 8 § 2. 407 kap. 3 § plan- och byggförordningen. utöva denna yrkesverksamhet krävs bestämda yrkeskvalifikationer eftersom det för att erhålla certifiering som sakkunnig funktions- kontrollant krävs såväl formella kvalifikationer som kompetens- bevis i form av ett särskilt prov som inte föregås av någon utbildning. Enligt ska byggherren se till att det finns en plan för kontrollen av en bygg- eller rivningsåtgärd.41 Vidare följer att det av kontrollplanen ska framgå om kontrollen ska utföras av någon som har särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om sådana åtgärder som kontrollen avser (sakkunnig).42 En sakkunnig ska kunna styrka sin sakkunnighet med ett certifikat som har utfärdats av ett ackrediterat organ. Det är som slutligt avgör om en viss kontroll kan utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller om den ska utföras av en certifierad sakkunnig. Av plan- och byggförordningen följer att en sakkunnig ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften och kunna styrka detta med ett intyg om certifiering samt att certi- fieringen ska vara tidsbegränsad och avse ett visst slag av arbete.43 I föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:15) om certifiering av sakkunniga avseende kulturvärden fastställs de krav på kompetens och utbildning som krävs för att en ansökan om certifiering ska godkännas. Bland annat uppställs krav på kunskap om svensk kulturhistoria, det svenska regelverket, formell utbildning och yrkeserfarenhet. De teoretiska kunskaperna ska kontrolleras genom ett skriftligt prov. Certifierad sakkunnig kulturvärden utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. I de fall kräver att den kontroll som följer av ska utföras av en sakkunnig följer det direkt av författning att det för att utöva denna yrkesverksamhet krävs bestämda yrkeskvalifikationer då det för att erhålla certifiering som 4110 kap. 6 § . 10 kap. 8 § 2. 437 kap. 3 § plan- och byggförordningen. sakkunnig kulturvärden krävs såväl formella kvalifikationer som kompetensbevis i form av ett särskilt prov som inte föregås av någon utbildning. Enligt ska byggherren se till att det finns en plan för kontrollen av en bygg- eller rivningsåtgärd.44 Av kontroll- planen ska framgå om kontrollen ska utföras av någon som har särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om sådana åtgärder som kontrollen avser (sakkunnig).45 En sakkunnig ska kunna styrka sin sakkunnighet med ett certifikat som har utfärdats av ett ackredi- terat organ. Det är som slutligt avgör om en viss kontroll kan utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller om den ska utföras av en certifierad sakkunnig. Av plan- och byggförordningen följer att en sakkunnig ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften och kunna styrka detta med ett intyg om certifiering samt att certifieringen ska vara tidsbegränsad och avse ett visst slag av arbete.46 I föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:18) om certifiering av sakkunniga av tillgänglighet fastställs de krav på kompe- tens och utbildning som krävs för att en ansökan om certifiering ska godkännas. Bland annat uppställs krav på kunskap om det svenska regelverket, formell utbildning och yrkeserfarenhet. De teoretiska kunskaperna ska kontrolleras genom ett skriftligt prov. Certifierad sakkunnig tillgänglighet utgör ett reglerat yrke enligt definitionen i yrkeskvalifikationsdirektivet. I de fall kräver att den kontroll som följer av ska utföras av en sakkunnig följer det direkt av författning att det för att utöva denna yrkesverksamhet krävs bestämda yrkeskvalifikationer eftersom det för att erhålla certifiering som sakkunnig tillgänglighet krävs såväl formella kvalifikationer som 4410 kap. 6 § . 10 kap. 8 § 2. 467 kap. 3 § plan- och byggförordningen. kompetensbevis i form av ett särskilt prov som inte föregås av någon utbildning. I anges att det för varje bygg-, rivnings- och markåtgärd som en byggherre utför eller låter utföra ska det utses en kontrollansvarig. Den kontrollansvarige ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften och ska styrka detta med ett bevis om certifiering.47 Certifieringen utförs av privaträttsliga organ som ackrediterats för uppgiften av Swedac. I föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:14) om certifiering av kontrollansvariga fastställs de krav som ska vara upp- fyllda för att en ansökan om certifiering ska beviljas. Bland annat uppställs krav på formell utbildning, yrkeserfarenhet samt godkänt resultat vid skriftligt kunskapsprov. Certifierad kontrollansvarig utgör ett reglerat yrke enligt defini- tionen i yrkeskvalifikationsdirektivet.