sou · H2B318 · 2014-04-02 00:00:00 — Med människohandel avses att genom olaga tvång, vilseledande, utnyttjande av någons utsatta belägenhet eller med annat sådant otillbörligt medel rekrytera, transportera, överföra, inhysa eller ta emot en person i syfte att han eller hon ska exploateras för sexuella ändamål, avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte. Endast ett fåtal människohandelsbrott har lagförts åren 2008–2011, fattades dock 31 lagföringsbeslut avseende brottet.16 Den genomsnittliga strafflängden i de nio fängelsedomar som meddelades 2012 var fängelse.17 När regeringen övervägde hur straffskalan skulle utformas gjor- des en jämförelse med brottet grovt koppleri, men det anfördes att människohandel i regel är ett svårare brott.18 Allvaret i brottslighet som utgör människohandel markeras av att straffminimum är fängelse och att straffskalan sträcker sig till fängelse, samma straffmaximum som för synnerligen grov misshandel. En lägre straffskala gäller om gärningen är mindre grov, i sådana fall döms till fängelse i högst . infördes ett nytt brott i 4 kap. med benämningen olaga förföljelse.19 Straffansvaret har införts i syfte att höja straffnivån för brott som sedda var för sig i många fall inte föranleder annat än ett bötesstraff, men som sedda i ett samman- hang och från brottsoffrets perspektiv framstår som mer straff- värda på grund av den integritetskränkning brottsligheten utgör.20 I brottet ingår gärningar som t.ex. misshandel, olaga tvång och olaga hot. För straffansvar krävs att var och en av gärningarna varit led i en upprepad kränkning av personens integritet. Straffskalan sträcker sig från fängelseminimum till fängelse . Regeringen gjorde en jämförelse med fridskränkningsbrotten vid övervägandena kring straffskalan och anförde att fridskränkningsbrotten bör betraktas som allvarligare eftersom de riktar sig mot en närstående och därtill för straffansvar kräver att de ingående gärningarna varit ägnade att 16Den officiella kriminalstatistiken, tabell 405 (antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder) för åren 2008–2012. 17Den officiella kriminalstatistiken, tabell 430 (domslut med huvudpåföljd fängelse efter huvudbrott och fängelsetidens längd i månader) . 2001/02:124 s. 29. 2010/11:45, bl.a. s. 66 f. allvarligt skada offrets självkänsla. Både straffminimum och straff- maximum för olaga förföljelse bestämdes till lägre straff än vad som gäller för fridskränkningsbrotten.21 förföljelse skulle kunna vara att bedöma som ett allvarligt våldsbrott, beroende på om de ingående gärningarna omfattat miss- handel eller olaga hot, och hur högt straffvärdet för förföljelsebrottet i det enskilda fallet anses vara. lagfördes 73 brott bedömda som olaga förföljelse. I 23 fall, där brottet var huvudbrott, valdes fängelse som påföljd. Medelstrafflängden för fängelsedomarna var sex månaders fängelse.22 trädde en ny och reformerad sexualbrottslagstift- ning i kraft.23 Regeringen anförde att det övergripande syftet med en reformerad lagstiftning var att öka skyddet mot sexuella kränk- ningar och att ytterligare förstärka den sexuella integriteten och självbestämmanderätten.24 Ändringarna avsåg både förändringar i det kriminaliserade området och förändringar i straffskalorna för vissa sexualbrott. Bland annat utvidgades våldtäktsbestämmelsen och särskilda brottstyper avseende skyddet av barn infördes. Sexualbrottslagstiftningen har varit föremål för över- syn i och med sexualbrottsutredning. Utredningens betän- kande Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag25 överlämnades till regeringen . Utredningen låg till grund för regeringens proposition En skärpt sexualbrottslagstift- ning, som ledde till flera ändringar i bestämmelserna i 6 kap. brotts- balken, bl.a. avseende våldtäktsbrottet. Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli 2013.26 Regeringen anförde då att sexualbrottslagstift- ningens övergripande skyddsobjekt är den sexuella integriteten och den sexuella självbestämmanderätten.27 22Den officiella kriminalstatistiken, se tabell 430 (Domslut med huvudpåföljd fängelse efter huvudbrott och fängelsetidens längd i månader) och tabell 405 (antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder) . 23SFS 2005:90, prop. 2004/05:45. 26SFS 2013:365, prop. 2012/13:111. 27Jfr a. prop. SOU 2014:18 Bilaga 2 I brotten kapning (13 kap. 5 a §) och flygplatssabotage (13 kap. 5 b §) ingår att våld eller hot om våld riktas mot en eller flera indi- vider. För straffansvar krävs därtill bl.a. att våldet eller hotet syftar till att bemäktiga sig eller ingripa i manövreringen i ett luftfartyg, ett fartyg eller vissa andra särskilt uppräknade fordon (kapning) eller att våldet eller hotet är ägnat att framkalla fara för en flygplats funktion eller säkerheten vid flygplatsen (flygplatssabotage). För normalgraden av brotten sträcker sig straffskalan från fängelse- minimum till fängelse. Straffminimum för grovt brott är fängelse och straffmaximum fängelse eller på livstid. Avgörande för det konkreta straffvärdet för något av dessa brott torde vara det allmänfarliga i gärningen, och inte kränkningen av den enskilda individen som våldet eller hotet om våld i och för sig utgör. Om allvarligare våldsanvändning mot individer har utövats som ett led i övertagandet av ett fartyg etc. döms i brottskonkurrens för t.ex. grov misshandel.28 Lagföringsbeslut för dessa brott före- kommer mycket sällan eller inte alls i kriminalstatistiken.29 Våldsamt upplopp och myteri Våldsamt upplopp (16 kap. 2 §) och myteri (16 kap. 6 §) kan vara allvarliga våldsbrott, om de innefattar våld eller hot mot individer. Våldsamt upplopp avser situationen att en folksamling går till före- nat angrepp med våld å person eller egendom med uppsåt att sätta sig upp mot myndighet eller framtvinga eller hindra viss åtgärd. Myteribrottet avser att en samling krigsmän sätter sig upp mot sin förman antingen med hot om våld eller med våld mot person eller egendom. Straffskalorna för brotten har det gemensamt att det görs åtskill- nad mellan anstiftare eller anförare och andra deltagare. Myteri- brottet har också olika straffskalor beroende på om våld mot person eller egendom utövats, eller om endast hot förekommit. Straffansvar för våldsamt upplopp förutsätter inte att deltagaren i upploppet själv utövat våld mot person eller egendom, men för att man ska anses vara deltagare i folkmassans våldsutövning krävs att man på något sätt sympatiserat med denna. 28Brottsbalken, en kommentar på internet, kommentaren till 13 kap. 5 a och b §§. 29Den officiella kriminalstatistiken, tabell 405 (antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder)för åren 2008–2012. har utövat våld kan lindriga våldshandlingar konsumeras av upp- loppsbrottet, men i övrigt döms i brottskonkurrens för brott enligt 3 och 4 kap.30 När det gäller myteribrottet döms i brottskonkurrens för allvar- ligare våldshandlingar.31 Straffskalorna är i övrigt vida och allvaret i kränkningen mot en enskild individ kan beaktas inom ramen för den straffskala som är tillämplig (den lägsta straffskalan sträcker sig från fängelseminimum till fängelse). Fängelse i högst eller på livstid är det längsta möjliga straffet och gäller anförare eller anstiftare, om våld mot person eller egendom använts (till skillnad från om gärningen innefattat hot om sådant våld). När det gäller dessa brottstyper ska framhållas att de inte alltid måste utgöra ett allvarligt våldsbrott, dels beroende på att våld eller hot om våld mot person inte är en nödvändig förutsättning för straffansvar, dels beroende på vilket straffvärde brottet har. Vidare är straffvärdet inte i första hand beroende av de kränkningar på individnivå som brotten kan ha utgjort, utan att de utgör brott mot allmän ordning. Antalet lagförda brott som bedömts som våldsamt upplopp har varierat mellan 20 och 50 stycken . meddelades ett tiotal fängelsedomar med brottet som huvudbrott. Den genomsnittliga längden på fängelsestraffen var . Straffansvar för myteri har inte förekommit i kriminal- statistiken under de senaste åren.32 Våld eller hot mot tjänsteman och övergrepp i rättssak Brottet våld eller hot mot tjänsteman innefattar, som brottsrubri- ceringen också visar, våld eller hot mot den individuelle tjänste- mannen. Brottet övergrepp i rättssak avser att med våld eller hot om våld angripa någon som t.ex. gjort en anmälan eller avlagt vittnesmål. Med övergrepp i rättssak kan också avses andra förfaranden än våld eller hot om våld som medför lidande, skada eller olägenhet för den som t.ex. ska vittna. 30Brottsbalken, en kommentar på internet, kommentaren till 16 kap. 2 § , med där anmärkt rättsfall. 31A.a., kommentaren till 16 kap. 6 § . 32Den officiella kriminalstatistiken, tabell 405 (antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder) och tabell 430 (domslut med huvudpåföljd fängelse efter huvudbrott och fängelse- tidens längd i månader) för åren 2008–2012. Straffskalan för våld eller hot mot tjänsteman sträcker sig från fängelseminimum till fängelse . Det ringa brottets straff- skala går från böter till fängelse och torde därmed inte kunna sägas vara ett allvarligt våldsbrott. Detsamma gäller ringa fall av övergrepp i rättssak vars straffskala är utformad på samma sätt. För övergrepp i rättssak av normalgraden är satt samma straff- skala som våld eller hot mot tjänsteman. För övergrepp i rättssak finns också en särskild straffskala för grova brott, där straffmini- mum är fängelse och straffmaximum fängelse. Våld eller hot mot tjänsteman är ett förhållandevis vanligt brott. Åren 2008–2012 var antalet lagföringsbeslut där brottet var huvud- brott ungefär 2 500 stycken . Samtliga lagförda brott var från 3 500 stycken till 4000 stycken. Ungefär 80 pro- cent av lagföringsbesluten, där brottet var huvudbrott, ledde till påföljderna fängelse, skyddstillsyn, villkorlig dom och böter, med ungefär lika stor andel var för dessa påföljder, dock med en viss övervikt för villkorlig dom. För fängelsedomarna, som alltså var mellan 450–550 stycken , var den genomsnittliga strafftiden 3 månader både . avsåg av fängelsedomarna strafftider på 6 månaders fängelse eller mer. Med tanke på att våld och hot mot tjänsteman är ett s.k. artbrott torde det inte bland de icke frihetsberövande påföljderna finnas särskilt många brott med så höga straffvärden som sex måna- ders fängelse eller mer. Man kan alltså konstatera att endast en mindre andel av alla brott som utgör våld eller hot mot tjänsteman kan betraktas som allvarliga våldsbrott.33 Övergrepp i rättssak är en betydligt ovanligare brottstyp jämfört med våld eller hot mot tjänsteman. Under som redo- gjordes för ovan har antalet lagföringsbeslut avseende detta brott som huvudbrott varit cirka 400 stycken . Samtliga lagförings- beslut för brottet har varit över 700 stycken . Omkring 150 av lagföringsbesluten, med brottet som huvudbrott, var domar med fängelse som påföljd. Den genomsnittliga strafflängden var för sju respektive åtta månaders fängelse.34 Straffskalorna för våld eller hot mot tjänsteman och övergrepp i rättssak är satta både med beaktande av det våld eller hot som indi- 33Den officiella kriminalstatistiken, tabell 405 (antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder) och tabell 430 (domslut med huvudpåföljd fängelse efter huvudbrott och fängelse- tidens längd i månader) för åren 2008–2011. 34Den officiella kriminalstatistiken, tabell 405 (antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder) och tabell 430 (domslut med huvudpåföljd fängelse efter huvudbrott och fängelse- tidens längd i månader) för åren 2008–2011. viden utsätts för och de samhälleliga funktioner som hotas genom sådant våld eller hot om våld. Straffskalorna är så vida att det i de flesta fall går att beakta allvaret både i våldet/hotet sett för sig, och de samhälleliga skyddsaspekterna. Om en våldshandling är mycket allvarlig, t.ex. att betrakta som grov misshandel, döms i brotts- konkurrens för både misshandeln och våld eller hot mot tjänste- man. Ansvar för övergrepp i rättssak konsumerar gärningar som är en del av övergreppet, t.ex. misshandel, olaga hot eller olaga tvång. Om våldet som används är att bedöma som grov misshandel döms för båda brotten.35 Terroristbrott, folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser Lagen (2003:148) om straff för terroristbrott och lagen (1964:169) om straff för folkmord är uppbyggda på det sättet att när vissa redan kriminaliserade gärningar begås under vissa närmare angivna förutsättningar och med viss avsikt döms i stället för terroristbrott respektive folkmord, varvid brottet är att betrakta som allvarligare än annars. Bland de brott som kan kvalificeras enligt de båda lagarna ingår såväl mord och dråp som andra allvarliga angrepp på person. När det gäller straffansvar för folkrättsbrott omfattar detta svåra överträdelser av den internationella humanitära rätten i väpnade konflikter. Många av de gärningar som i praktiken kan komma i fråga för straffansvar torde avse utövande av grovt våld mot perso- ner på ett sätt som strider mot vad som är tillåtet enligt folkrätten. När det gäller folkmord och folkrättsbrott har regeringen lämnat en proposition till med förslag till en ny reglering i en särskild lag, som också upphäver straffstadgandet i den nuvarande lagen om folkmord. ska också brotts- balkens bestämmelse avseende folkrättsbrott upphöra att gälla. I propositionen föreslås en lag om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. I lagen upptas ett antal nya brottstyper: brott mot mänskligheten, som avser vissa särskilt upp- räknade gärningar när de ingår som ett led i ett omfattande eller systematiskt angrepp riktat mot en grupp civila, folkmord och krigs- förbrytelse. Straffansvar för krigsförbrytelse upptas i flera para- grafer. Av dessa torde det i första hand vara krigsförbrytelse mot 35 , en kommentar på internet, kommentaren till 17 kap. 1 och 10 §§ brotts- balken, konkurrensfrågor avseende övergrepp i rättssak har behandlats i prop. 1981/82:141, s. 36 och prop. 1996/97:135 s. 11. person (4 § i författningsförslaget) som kan vara att betrakta som ett allvarligt våldsbrott. Straffskalorna för folkmord, brott mot mänskligheten och grov krigsförbrytelse är, enligt lagförslaget, fängelse i lägst och högst eller på livstid. För krigsförbrytelse av normalgraden är straffet fängelse i högst . Lagstiftningen föreslås träda i kraft , vid vilket datum den nuvarande regleringen av folk- mord och folkrättsbrott ska upphöra att gälla. Även terroristbrott har livstids fängelse i straffskalan och ett minimistraff fängelse för normalgraden av brott, medan ett mindre grovt brott har en straffskala på fängelse mellan två och . Den senare straffskalans minimum gäller dock bara om den ingående gärningen inte har ett högre minimistraff enligt brotts- balkens bestämmelser; i sådana fall tillämpas detta lägsta straff i stället. har endast ett fåtal fall av brotten folkmord, terrorist- brott och folkrättsbrott lagförts. Nedan följer en uppställning av ett antal orefererade hovrättsavgö- randen, samtliga avgjorda efter . Domarna har sökts fram genom rättsdatabaserna . Uppställ- ningen är inte någon heltäckande inventering av hovrättspraxis, utan får endast ses som exempel på straffvärdebedömningar och bedömningar av rubriceringsfrågor, såsom komplement till de refe- rerade rättsfall som återges i betänkandet. I första hand har domar tagits med där hovrättens bedömning av straffvärdet klart framgår (och då redovisas endast denna bedöm- ning). I andra hand redovisas domar där straffvärdet har varit möj- ligt att uppskatta utifrån det utmätta fängelsestraffet. I de sist- nämnda fallen anges i sammanställningen vilken påföljd som har dömts ut. För att illustrera rubriceringsfrågor har några exempel på avgö- randen som avser fall av normalgraden tagits med, vilka inte är föremål för överväganden och förslag i betänkandet. I dessa delar har avgöranden valts ut där straffvärdebedömningen och domstolens överväganden i rubriceringsfrågan visar att den aktuella gärningen straffvärdemässigt legat tämligen nära det grova brottet. När det gäller grov utpressning har några fall av försöksbrott redovisats, eftersom utpressning är ett brott som relativt ofta stannar vid för- sök.1 För vissa brott har funnits ett större urval domar att tillgå, vilket återspeglas i sammanställningen. När det gäller brottet olaga tvång har det dock endast funnits få avgöranden. Inga brott av normal- graden redovisas därför för detta brott, utan endast grova brott. I samtliga dessa domar har gärningsmannen dömts för flera andra 1 Detta har framgått av Brås preliminära redovisning av utvärderingen av straff- mätningsreform, jfr Brårapport 2012:6, Utpressning i , s. 33. brott, vilket försvårar en bedömning av vilket straffvärde domstolen tillmätt det olaga tvånget. En uppskattning är att gärningarna i samtliga fall bör ha haft ett straffvärde runt fängelse. Det som anges i uppställningen i kolumnen Gärning är inte ett exakt återgivande av åklagarens gärningspåstående, utan ett sam- mandrag av detta och ibland även annan information som framgått av domen. Vissa moment i gärningsbeskrivningarna har genomgå- ende utelämnats, t.ex. angivandet av att våldet orsakat smärta när det gäller misshandel. I kolumnen Bedömning av rubricering och straffvärde eller på- följd redovisas hovrättens skäl i dessa delar, eller i förekommande fall tingsrättens skäl, då hovrätten hänvisat till dem. I många domar hänvisas mer allmänt till straffmätningsreform vid dom- stolens resonemang kring gärningens straffvärde. Att 29 kap. 1 § andra stycket nämnts i domarna har inte särskilt angetts i uppställ- ningen, eftersom det inte av någon av dessa domar framgått vilken mer exakt påverkan på straffvärdebedömningen som straffmät- ningsreformen haft. Slutligen kan anmärkas att domar under respektive rubrik redo- visas utan någon särskild inbördes ordning. 2.1Misshandel av normalgraden – fängelse mellan och straffvärde eller påföljd Två gärningsmän slog och Rubricering: Oprovocerat våld mot huvud och kropp mot liggande måls- huvud och kropp, även då ägande, två gärningsmän, denne låg ned på marken, var skadorna av relativt lindrig karak- vilket orsakade svullnad, blöd- tär, vilket talade för att våldet inte ning och sårskada. varit särskilt kraftigt. förloppet förhållandevis kortvarigt. Straffvärde: 8 månaders fängelse. Ett knytnävsslag i ansiktet och Rubricering: För grov misshandel krävs sedan två till tre slag med en att skadorna varit förhållandevis bety- dande (NJA 2011 s. 89); målsägandens huvud, när denne låg ned, skador inte sådana (en skärskada limmades och en tejpades, i övrigt ingen medicinsk behandling). Straffvärde: Allvarligt våld med tillhygge mot huvud – 8 månaders Straffvärde: Misshandel av allvarlig art slag och sparkar mot liggande – 10 månaders fängelse. målsägande, vilket orsakade bl.a. en näsfraktur. Rubricering: förhållandevis betydande skador, oprovocerat våld, spark mot det att målsäganden fallit till liggande – talade för grovt brott. marken utdelades flera slag Impulsstyrt våld, ensam gärningsman, och sparkar i ansikte och relativt snabbt förlopp – talade för huvud och även ett strypgrepp, Inte styrkt att miss- vilket orsakade bl.a. fraktur i handeln fortsatte efter det att offret näsan och medvetslöshet. Straffvärde: 10 månaders fängelse. En gärningsman utdelade ett Rubricering: Allvarlig misshandel, men knivhugg som orsakade en inte så allvarlig att den nådde upp till Straffvärde: 10 månaders fängelse. 2.2Grov misshandel – fängelse mellan och 6 månader och straffvärde eller påföljd Flertalet sparkar och slag, del- Rubricering: omfattande våld, mot vis utdelade då målsäganden huvud och med tillhyggen mot liggande låg ned, även med olika till- som hade svårt att värja sig. hyggen, av tre gärningsmän, Straffvärde: Olika för varje ledde bl.a. till flertalet sår- gärningsman beroende på olika skador, blåmärken och en ur- Den mest drivande dömdes till 6 månaders fängelse, även innefattande ett olaga hot av normal- Flera slag mot huvudet och Rubricering: Kraftigt strypvåld som kunnat orsaka medvetslöshet, hänsyns- löst att lämna målsäganden, som också hade ett knivhugg i benet, medvetslös och kraftigt blödande. Påföljd: 6 månaders fängelse, även innefattande misshandel av normal- Rubricering: Utdraget händelseförlopp, användandet av tillhyggen, våldet huvud och kropp, bl.a. med ett utövades även då målsäganden låg hennes huvud i golvet, drog Straffvärde: Något över minimi- henne i håret, bet henne, skar straffet för grov misshandel. henne i tummen. Påföljd: Gärningsmannen dömdes för orsakade sårskador, under- misshandeln och en misshandel av hudsblödningar och svullnader. ande straffvärdet för grov misshandel till fängelse 6 månader. Slag mot ansikte och huvud Straffvärde: Något överstigande mini- med glasflaska eller glasflaskor orsakade blånader, svullnader Påföljd: Gärningsmannen dömdes till fängelse 3 månader, varvid beaktades dels återfall i brott, dels att brottet begåtts innan tidigare dom 2 34 kap. 3 § andra stycket . Tillämpningen av detta lagrum har behandlats av i NJA 2009 s. 485 I-III, se även Borgeke, Att bestämma påföljd för brott, s. 479–486. 2.3Grov misshandel – fängelse 6 månader Bedömning av rubricering och En gärningsman utdelade sparkar Rubricering: Våldet var oprovocerat, och stampningar mot målsägan- hade föregåtts av viss planering, dens huvud och kropp även efter pågick under en förhållandevis lång att denne fallit till marken, vilket tid och målsäganden var inte kon- taktbar under senare delen av och mindre sårskador. Straffvärde: Råheten och hänsyns- lösheten hade inte tillräckligt beaktats genom rubriceringen. Slag mot huvud och kropp med Rubricering: Våldsutövning skedde tillhyggen, bl.a. basebollträ från efter intrång i offrets bostad och med två gärningsmän, ledde till sår- skada i huvudet och svullnader. Straffvärde: I försvårande riktning – flera gärningsmän, tillhyggen och angrepp efter intrång i hemmet, inte helt kortvarigt angrepp. riktning – förhållandevis lindriga Två knivstick i nedre delen av Rubriceringen: oprovocerad attack ryggen orsakade sårskador. med livsfarligt vapen mot en flyende målsägande, en yngre tonåring – gick in i underhudsfettet. särskild hänsynslöshet och råhet. Ett slag mot målsägandens Rubricering: Bäckenfrakturen var huvud och en kraftig knuff komplicerad och hade opererats vid två tillfällen och målsäganden var ramlade ner från tunnelbane- inte återställd vid huvudförhand- perrongen och fick en bäcken- lingen, efter händelsen – Flera slag och sparkar mot kropp, Rubricering: Skadebilden och ansikte och huvud, även då måls- äganden låg ned ledde bl.a. till mannen visade särskild hänsyns- tre benbrott i ansiktet. löshet och råhet. 2.4Grov misshandel – fängelse mellan 6 månader och 2 år Bedömning av rubricering och straffvärde eller påföljd. Knivskärning i halsen som Straffvärde: Översteg klart minimum orsakade ett sår från ena med beaktande av att det varit fråga om sidan av halsen till den andra, skärande våld mot halsen. mer än en decimeter långt. Påföljd: fängelse, även Såret gick ned i underhuds- innefattande ett fall av stöld och fettet och var inte livshotande. överträdelse av kontaktförbud. Rubricering: Misshandeln var oprovoce- och slog målsäganden mot rad, målsäganden, som var endast 15 år kropp och huvud samt stamp- gammal, var försvarslös sedan han ade mot huvudet, även sedan fallit till marken – särskild hänsyns- löshet och råhet. marken, vilket orsakade Straffvärde: För den grova misshandeln, svullnader och sårskador i misshandel, ofredande, olovlig körning och grovt rattfylleri bedömdes straffvärdet vara fängelse. Två personer utdelade slag Straffvärde: under fängelse. och sparkar som orsakade I försvårande riktning beaktades att bl.a. skador på två tänder. knivskärningen i ansiktet var närmast gärningsman höll fast offret sadistisk och att gärningen var plane- som då blev skuren i ansiktet rad – målsäganden lurades med till en