sou · H2B370 · 2014-10-15 00:00:00 — Bestämmelserna om offentliggörande av aktieinnehav i 4 kap. LHF ska tillämpas i fråga om aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad och som getts ut av ett svenskt aktiebolag (4 kap. 1 §) eller i fråga om aktier som getts ut av aktiebolag som inte har säte i en stat inom EES, om är hemmedlemsstat enligt 2 kap. 39 § (4 kap. 22 §). Enligt huvudregeln i 4 kap. 3 § ska den som inne- har aktier (den anmälningsskyldige) under de förutsättningar som anges i 5 § skriftligen anmäla en ändring av innehavet till aktiebolaget och . Enligt 4 kap. 5 § ska en ändring av ett inne- hav anmälas om ändringen medför att den andel av samtliga aktier i bolaget eller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget som inne- havet motsvarar uppnår, överstiger eller går ned under något av gräns- värdena 5, 10, 15, 20, 25, 30, 50, 66 2/. har valt att tillämpa gränsvärdet 66 2/3 i stället för (se artikel 9.3 och prop. 2006/07:65 s. 168). Om ett aktiebolag ökar eller minskar det totala antalet aktier eller röster i bolaget, ska bolaget den sista handelsdagen i den kalender- månad då ökningen eller minskningen har skett offentliggöra upp- gifter om ändringen (4 kap. 9 § första stycket). Aktieägare vars innehav uppnår, passerar eller understiger gränsvärdena till följd av Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) en bolagshändelse som förändrar det totala antalet röster eller aktier i bolaget omfattas av anmälningsskyldigheten, s.k. passiv flagg- ningsskyldighet (4 kap. 9 § andra stycket). En sådan bolagshändelse kan till exempel vara en nyemission eller en minskning av aktie- kapitalet med indragning av aktier. Även en konvertering av tidi- gare utgivna konvertibla skuldebrev medför en sådan förändring som måste offentliggöras. Enligt 4 kap. 4 § andra stycket ska till den anmälningsskyldiges innehav även räknas sådana aktier som innehas av någon annan än den anmälningsskyldige. Enligt bestämmelsen räknas till den anmäl- ningsskyldiges innehav bl.a. aktier som innehas av make eller sambo till den anmälningsskyldige, omyndiga barn som står under den anmälningsskyldiges vårdnad eller aktier som innehas av andra när- stående till den anmälningsskyldige om de har gemensamt hushåll med honom eller henne . Vid tillämpningen av bestämmelserna om flaggningsskyldighet i 4 kap. 3 § och 9 § andra stycket ska aktier som ingår i handelslagret hos ett svenskt eller utländskt kreditinstitut som driver finansierings- rörelse, ett värdepappersinstitut eller ett utländskt värdepappers- företag inte räknas med om aktierna motsvarar högst av det totala antalet aktier eller röster i aktiebolaget och rösträtten för aktierna inte utnyttjas eller används på annat sätt för att ingripa i förvaltningen av bolaget (4 kap. 13 § ). Skyldigheten att enligt 3 § eller 9 § andra stycket anmäla att andelen av rösterna eller det totala antalet aktier har uppnått, överstigit eller gått ned gäller inte för en marknadsgarant om aktierna förvärvas eller av- yttras i denna egenskap och marknadsgaranten inte ingriper i för- valtningen av aktiebolaget eller utövar något inflytande över detta i syfte att bolaget ska köpa aktier utgivna av bolaget eller stödja aktie- priset (4 kap. 14 §). En 4 kap. 10 § första stycket ska en anmälan ha kommit in till emittenten och senast handelsdagen efter den dag då anmälningsskyldigheten uppkom i enlighet med vissa i lagen närmare angivna situationer. Enligt andra stycket samma paragraf ska en anmälan efter en bolagshändelse enligt 9 § andra stycket ha kommit in till bolaget och senast handelsdagen efter den dag då bolaget har offentliggjort uppgifter om ökningen eller minskningen av antalet aktier eller röster. Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) Vad som föreskrivs om aktier gäller även depåbevis som medför rätt att rösta för de aktier som depåbevisen avser och vissa andra finansiella instrument som ger innehavaren en rätt att förvärva redan utgivna underliggande aktier (4 kap. 2 § första stycket 1 och 2). Av bestämmelsen följer att innehavaren vid beräkningen av om anmälningsskyldighet har uppkommit ska lägga samman andra finansiella instrument än aktier med innehav av aktier utgivna av samma emittent som har gett ut de aktier som de finansiella instru- menten ger rätt att förvärva (samma prop. s. 182 och 313). Om ett sådant finansiellt instrument förfaller ska enligt 4 kap. 2 § andra stycket detta anses som en överlåtelse av det finansiella instrumentet. Enligt tredje stycket samma paragraf har regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer rätt att meddela föreskrifter om vilka instrument som avses i första stycket. Om ett finansiellt instrument utnyttjas genom att innehavaren förvärvar de underliggande aktierna ska även anmälan om detta göras om innehavet av aktier, sett för sig, föranleder anmälningsskyldighet (4 kap. 5 § tredje stycket). Bestämmelser om innehållet i en flaggningsanmälan samt vilket språk anmälan ska vara upprättad på har genomförts i verkställighets- föreskrifter från , se före- skrifter FFFS 2007:17 om verksamhet på marknadsplatser. Ändringsdirektivet innebär att flaggningsregelverket i öppenhets- direktivet ändras på flera områden. Genom en ändring i artikel 9.6 i öppenhetsdirektivet blir det i svensk rätt redan införda undantaget från flaggningsskyldighet för aktier i handelslager hos ett kreditinstitut eller ett värdepappers- institut eller utländskt värdepappersföretag obligatoriskt för alla medlemsstater (4 kap. 13 §). Genom en ny artikel 9.6a i direktivet införs ett undantag från flaggningsskyldigheten för aktier som är förvärvade i stabiliseringssyfte. Undantaget gäller under förutsättning att innehavaren ser till att rösträtterna som är knutna till aktierna inte utövas eller på annat sätt används för att ingripa i emittentens för- valtning. Enligt den nya artikel 9.6b ska i tekniska standarder ange den beräkningsmetod som ska användas för gränsvärdet på Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) gällande undantagen för marknadsgaranter (artikel 9.5) och aktier i handelslager hos kreditinstitut m.fl. (artikel 9.6). Den nya artikel 13.1 i öppenhetsdirektivet innebär vidare att tillämpningsområdet för flaggningsregelverket utökas till att om- fatta andra finansiella instrument än aktier som har en ekonomisk effekt liknande den av rätt att förvärva aktier, oavsett om det finan- siella instrumentet ger rätt till fysisk avveckling eller inte. Genom den nya artikel 13.1a införs en s.k. deltajusterad beräk- ningsmetod för beräkning av rösträtter avseende instrument som enbart ger möjlighet till kontantavräkning. Enligt samma artikel ska i tekniska standarder specificera de metoder som ska användas för att beräkna antalet rösträtter när det gäller finansiella instrument i en korg av aktier eller ett index samt metoderna för att fastställa deltavärdet vid beräkning av rösträtter avseende finansiella instrument som endast ger möjlighet till kontantavräkning. Med anledning av den bredare bestämningen av vilka finansiella instrument som medför flaggningsskyldighet införs regler om inne- hållet i en flaggningsanmälan. Enligt den nya artikel 13.1b i öppenhetsdirektivet kan överlåtbara värdepapper, optioner, terminskontrakt, swappar, räntesäkringsavtal, kontrakt avseende prisdifferenser (cfd:er) och varje annat kontrakt som kan avvecklas fysiskt eller kontant utgöra sådana finansiella instrument som omfattas av flaggningsskyldighet, under förutsätt- ning att de uppfyller villkoren i artikel 13.1 i direktivet. ska med beaktande av den tekniska utvecklingen på finansmarknaderna upprätta och regelbundet uppdatera en vägledande förteckning över andra finansiella instrument som också omfattas av direktivets krav på flaggningsskyldighet under förutsättning att de uppfyller villkoren i artikel 13.1 (artikel 13.1b). Enligt den nya artikel 13.4 i direktivet ska de undantag för flaggningsanmälan som ställs upp i artiklarna 9.4, 9.5, 9.6, 12.3, 12.4 och 12.5 gälla även för kraven på anmälan enligt artikel 13. I den nya artikel 13a i öppenhetsdirektivet införs bestämmelser om sammanläggning av aktieinnehav med innehav av andra finansi- ella instrument vid beräkning av gränsvärden för anmälnings- skyldighet (artikel 13a.1). I svensk rätt finns som framkommit ett krav på att lägga samman aktieinnehav från en emittent med inne- hav av andra finansiella instrument som ger innehavaren rätt att för- värva aktier som är utgivna av samma emittent (4 kap. 2 §). Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) direktivet medför att även finansiella instrument som enbart ger rätt till kontantavveckling omfattas av kravet på sammanläggning med aktier vid beräkning av om anmälningsskyldighet uppkommit. Enligt artikel 13a.1 andra stycket ska en flaggningsanmälan inne- hålla en uppdelning av det antal rösträtter som är knutna till aktier som innehas i enlighet med artiklarna 9 och 10 och rösträtter som är knutna till finansiella instrument i den mening som avses i artikel 13. Som framgått ovan har i några avseenden infört sträng- are flaggningsregler i LHF än som följer av direktivets minimi- bestämmelser. har bl.a. infört ett ytterligare flaggnings- pliktigt gränsvärde () samt en kortare tidsfrist för flagg- ningsanmälan till emittenten och . Av artikel 3 i öppenhetsdirektivet följer att medlemsstaterna nationellt kan til- lämpa en strängare tidsfrist och ha kompletterande gränsvärden. Minimiregleringen på dessa områden ändras inte genom ändrings- direktivet. I utredningens uppdrag ligger emellertid att ta ställning till om det är lämpligt att förlänga tidsfristen och ta bort gränsvärdet på för att uppnå en högre grad av harmonisering. På ett område har dock den tidigare minimiregleringen på flagg- ningsområdet ändrats på ett sådant sätt att det påverkar den sträng- are svenska regleringen. Genom ändringsdirektivet ändras artikel 3 i öppenhetsdirektivet på så sätt att det uppställs ett krav på full- harmonisering i fråga om i vilka fall skyldighet föreligger att göra flaggningsanmälan enligt artikel 10 och 13. Det innebär att kravet i svensk rätt på sammanläggning med sådana aktier som innehas av make eller sambo, omyndiga barn eller andra närstående till den anmälningsskyldige måste tas bort. Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) 5.2Genomförande av de nya flaggningsreglerna i svensk rätt Bedömning: Kravet i lag på flaggningsskyldighet vid gräns- värdet av röstetalet eller antalet aktier i bolaget ska finnas kvar. I 4 kap. 5 § första stycket LHF anges de gränsvärden som föran- leder anmälningsskyldighet till bolaget och . En ändring av ett innehav ska anmälas om ändringen medför att den andel av samtliga aktier i bolaget eller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget som innehavet motsvarar 1.uppnår eller överstiger någon av gränserna 5, 10, 15, 20, 25, 30, 50, 66 2/, eller 2.går ned under någon av gränserna i 1. I öppenhetsdirektivet anges att flaggning ska ske om något av gränsvärdena 5, 10, 15, 20, 25, 30, av röst- rätterna uppnås, överstigs eller understigs (artikel 9.1). Den högsta nivån som enligt svensk lag föranleder flaggning, , är således satt högre än vad som krävs enligt direktivet. Öppenhetsdirektivet uppställer minimiregler i detta avseende och hemmedlemsstaten har möjlighet att fastställa såväl lägre som kompletterande gränsvärden. I utredningens uppdrag ligger att ta ställning till om det med hänsyn till investerarnas intresse är lämp- ligt att ta bort 90-procentgränsen för att uppnå en högre grad av harmonisering. Utredningen ska särskilt beakta att flaggnings- skyldigheten inte får utformas så att styrningen, organisationen och förvaltningen av emittenter belastas på ett sådant sätt att deras konkurrenssituation hämmas eller att intresset minskar för företag att ta upp sina värdepapper till handel på en reglerad marknad.1 Flera av de gränsvärden som anges har koppling till bestämmelser i annan lagstiftning. Som exempel kan nämnas att ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget kan påkalla att minoritetsrevisor 1 Se kommittédirektiven (Dir 2013:109) s. 6 ff. Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) utses eller begära beslut om vinstutdelning (9 kap. 9 § samt 18 kap. 11 § ABL). Skyldigheten att lämna ett offentligt erbjudande om aktieförvärv uppkommer när någon har av röstetalet i ett bolag (3 kap. 1 § lagen [2006:451] om offentliga uppköps- erbjudanden på aktiemarknaden). Vidare är till exempel bolags- stämmobeslut om ändring av bolagsordning eller beslut om god- kännande av fusionsplan giltiga om de har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de aktier som är företrädda vid bolagsstämman (7 kap. 42 § och 23 kap. 17 § ABL). Gränsvärdet på infördes för att skapa offentlighet om att en rätt eller skyldighet till inlösen enligt 22 kap. 1 § ABL upp- kommit (prop. 2006/07:65 s. 169). Bestämmelsen ger en majoritets- aktieägare, som innehar mer än nio tiondelar av aktierna i bolaget, en rätt att lösa in aktier som tillhör övriga aktieägare och en skyldighet att, på annan aktieägares begäran, lösa in dennes aktier. I 22 kap. 2 § tredje stycket ABL regleras frågan om vilken värderingstid- punkt som ska tillämpas när lösenbeloppet bestäms för en aktie som ska lösas in. Utgångspunkten är att värderingen ska grundas på förhållandena på den s.k. påkallandedagen. Detta är den dag då majoritetsaktieägaren hos bolagets styrelse begärde att tvisten ska lämnas till avgörande av skiljemän eller, om det är en minoritets- aktieägare som har begärt inlösen, den dag då denne lämnade ett sådant meddelande som avses i 19 § lagen (1999:116) om skiljeför- farande till majoritetsaktieägaren. Enligt utredningens mening finns det följaktligen av flera olika skäl ett intresse av att skapa offentlighet om att en rätt eller skyldighet till inlösen har uppkommit. Flaggning till följd av att någon uppnår, passerar eller går ned under 90-procentgränsen är ovanligt och anmälningsskyldigheten kan i det avseendet inte anses särskilt betungande. Av den anled- ningen ser utredningen inte heller någon reell fara att en svensk särreglering ur ett konkurrensperspektiv skulle göra till ett mindre attraktivt noteringsland jämfört med länder som inte upp- ställer motsvarande gränsvärde. Det kan noteras att flera stora med- lemsstater som till exempel , , och Stor- uppställer ett krav på anmälningsskyldighet för gränsvärdet . Utredningen gör sammantaget bedömningen att behovet av att i lag säkerställa offentlighet om att en aktiebolagsrättslig inlösens- Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) skyldighet har uppkommit är av sådan betydelse för marknaden och investerarna att det väger tyngre än de nackdelar som striktare nationella regler i detta avseende i övrigt kan innebära. Kravet i lag på anmälningsskyldighet när någon uppnår, passerar eller går ned under gränsvärdet av röstetalet eller antalet aktier i bolaget bör därför finnas kvar. 5.2.2Flaggningsskyldighet för annans aktieinnehav Förslag: Kravet i lag på flaggningsanmälan tas bort såvitt avser sådana aktier som innehas av –make eller sambo, –omyndiga barn, eller –andra närstående. I 4 kap. 4 § andra stycket punkterna 9–11 LHF anges situationer när fysiska personer ska räkna in vissa närståendes innehav i sina egna vid beräkning av om flaggningsskyldighet uppkommit. Det gäller skyldigheten att lägga samman det egna innehavet med sådana aktier som innehas av make eller sambo till den anmälningsskyldige (punkten 9), aktier som innehas av omyndiga barn som står under den anmälningsskyldiges vårdnad (punkten 10) och aktier som inne- has av andra närstående till den anmälningsskyldige än som avses i 9 och 10, om de har gemensamt hushåll med den anmälningsskyldige (punkten 11). De angivna punkterna bygger på situationer som inte omfattas av sammanläggningsbestämmelserna i artikel 10 i öppenhetsdirektivet. Artikel 3 i öppenhetsdirektivet ändras på så sätt att det är möjligt att ha mer långtgående regler än vad som följer av artikel 10. Gällande rätt måste därför ändras i enlighet härmed. Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) Förslag: Från flaggningsskyldigheten undantas, under vissa för- utsättningar, aktier som förvärvats i stabiliseringssyfte. Öppenhetsdirektivet föreskriver vissa undantag från flaggnings- skyldigheten i det fall förvärv görs i annat syfte än att få ett ägar- inflytande över bolaget. Direktivet anger också i flera fall som en förutsättning för undantag att sådant inflytande inte kan utövas, eller rent faktiskt inte utövas. Gemensamt för undantagsfallen är dessutom att förvärven görs inom ramen för, och motiveras av, en verksamhet på värdepappersmarknaden som bedrivs av förvärvaren. Av den nya artikel 13.4 i öppenhetsdirektivet följer att undan- tagen från flaggningsskyldighet även ska tillämpas på andra finansi- ella instrument än aktier. Bestämmelserna om flaggningsskyldighet för aktieinnehav är enligt svensk rätt tillämpliga även på innehav av vissa andra finansiella instrument än aktier (4 kap. 2 § första stycket LHF). Av gällande rätt följer därmed att undantagen från flaggnings- skyldighet i fråga om aktieinnehav även är tillämpliga på innehav av sådana andra finansiella instrument än aktier som omfattas av anmälningsskyldigheten (prop. 2006/07:65 s. 183). Någon lagstift- ningsåtgärd för att genomföra artikel 13.4 i direktivet är därmed inte nödvändig. Aktier förvärvade i stabiliseringssyfte På de flesta finansiella marknader förekommer vissa förfaranden som formellt skulle kunna omfattas av marknadsmissbruksdirektivets definition av otillbörlig marknadspåverkan, men som av ekono- miska skäl ändå anses som legitima eller önskvärda. Av den anled- ningen har det i artikel 8 i marknadsmissbruksdirektivet tagits in en undantagsbestämmelse för vissa situationer, nämligen bolags åter- köp av egna aktier och kursstabilisering i samband med exempelvis nyintroduktioner av aktier (s.k. safe harbourregler). En regel mot- svarande innehållet i artikel 8 i marknadsmissbruksdirektivet har införts i 9 § lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) handel med finansiella instrument.2 Kommissionen har antagit genomföranderegler till marknadsmissbruksdirektivet i form av förordning (EG) nr 2273/2003 om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv /6/EG när det gäller undantag för återköpsprogram och stabilisering av finansiella instrument,3 där det anges ett antal regler som ett bolag respektive en emittent måste följa för att vara skyddad av undantagsregeln. Bland annat föreskrivs att stabilisering bara ska genomföras , närmare villkor om när en tidsperiod ska börja löpa, vilken information som måste offentliggöras av den som genomför stabilisering samt under vilka särskilda prisvillkor som stabilisering får genomföras (artiklarna 8–10). Stabilisering kan enklast beskrivas som en form av kursvård bedriven av emittenten eller av denne anlitad mellanhand då det råder en tillfällig obalans mellan tillgång och efter- frågan på de aktuella finansiella instrumenten. Vanligtvis förekom- mer detta i samband med en spridning av aktier, till exempel vid en börsintroduktion, där det finns risk för att ett tillfälligt säljtryck pressar ned kursen till en lägre nivå än vad som borde följa vid en normal värdering av aktierna (prop. 2004/05:142 s. 83 f.). Ett undantag från kravet på flaggningsskyldighet gällande röst- rätter som är knutna till aktier som förvärvats i stabiliseringssyfte i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2273/2003 införs nu i den nya artikel 9.6a i öppenhetsdirektivet. Undantaget gäller under förutsättning att innehavaren ser till att rösträtterna som är knutna till aktierna inte utövas eller på annat sätt används för att ingripa i emittentens förvaltning. Eftersom undantaget från flagg- ningsskyldighet i artikel 9.6a i direktivet är obligatoriskt bör en regel med motsvarande innehåll införas i svensk lagstiftning. 2Marknadsmissbruksdirektivet ersattes av marknadsmissbruksförordningen samt ett direktiv med straffrättsliga påföljder för marknadsmissbruk. Förslag till genomförande av de nya EU-reglerna på marknadsmissbruksområdet har lämnats av marknadsmissbruks- utredning i SOU 2014:46. Undantagsregeln i den föreslagna 8 § lagen om straff för marknads- missbruk vid handel med finansiella instrument motsvarar i sak nuvarande undantag i 9 §. 3Kommissionens förordning (EG) nr 2273/2003 av om genomför- ande av och rådets direktiv /6/EG när det gäller undantag för åter- köpsprogram och stabilisering av finansiella instrument, EUT L 336, 23.12.2003, s. 33–38, Celex (32003R2273). Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) Marknadsgaranter och handelslager hos kreditinstitut m.fl. Artikel 9.5 i öppenhetsdirektivet undantar under vissa förutsätt- ningar marknadsgaranter (market makers) från anmälningsskyldig- heten. En marknadsgarant har åtagit sig att köpa och sälja finansiella instrument till priser som garanten själv uppställer. En marknads- garants uppgift är att stödja att handel kan äga rum även när det inte finns tillräcklig likviditet i handeln med ett visst finansiellt instru- ment. För att kunna fullgöra denna uppgift kan marknadsgaranten behöva köpa eller sälja aktier i en sådan omfattning att ett gräns- värde över- eller underskrids. Marknadsgaranten undantas från skyldigheten att anmäla att innehavet har uppnått, överskridit eller gått ned under femprocentsgränsen. Som villkor för undantaget gäller att marknadsgaranten varken ingriper i bolagets förvaltning eller utövar något inflytande över bolaget i syfte att det ska köpa aktier utgivna av bolaget eller stödja aktiepriset. Artikel 9.5 i direk- tivet har genomförts i 4 kap. 14 § LHF. Enligt den ändrade artikel 9.6 i öppenhetsdirektivet ska medlems- staterna för innehav i ett handelslager undanta kreditinstitut och värdepappersföretag. Undantaget gäller under förutsättning att detta innehav inte överstiger av det totala antalet aktier eller rösterna i bolaget och att kreditinstitutet eller värdepappers- företaget ser till att rösträtterna som är kopplade till aktierna inte utnyttjas eller på annat sätt används för att ingripa i förvaltningen av emittenten. Undantaget för innehav i ett handelslager, som tidi- gare var en möjlighet för medlemstaterna, blir genom ändrings- direktivet således obligatoriskt. Eftersom redan vid imple- menteringen av öppenhetsdirektivet genomförde undantaget i 4 kap. 13 § LHF behöver någon lagstiftningsåtgärd inte vidtas för att upp- fylla direktivets krav i detta avseende. Enligt den nya artikel 9.6b i öppenhetsdirektivet ska ta fram förslag till tekniska standarder för tillsyn som kommissionen ska anta. I de tekniska standarderna ska den beräkningsmetod som ska användas för det gränsvärde på som avses i artiklarna 9.5 och 9.6 närmare preciseras. Beräkningsmetoden ska inbegripa om det rör sig om en företagskoncern samt beakta artiklarna 12.4 och 12.5 i direktivet. Krav på information om större värdepappersinnehav (flaggningsregler) Förslag: En flaggningsanmälan ska ha kommit in till emittenten och utan dröjsmål men senast efter den dag då anmälningsskyldigheten uppkom. Enligt 4 kap. 10 § första stycket LHF ska en anmälan enligt 3 § ha kommit in till bolaget och senast 1.handelsdagen efter den dag då den anmälningsskyldige har ingått avtal om förvärv eller överlåtelse av aktier eller någon annan ändring i aktieinnehavet har skett, 2.i de fall som avses i 4 § andra stycket 1–8, handelsdagen efter den dag då ändringen i aktieinnehavet har skett, eller 3.i de fall som avses i 4 § andra stycket 9–11, handelsdagen efter den dag då den anmälningsskyldige har fått vetskap om den närståendes innehav eller ändringen av det.