sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Unga med nedsatt funktionsförmåga vittnar om att de ibland av vuxenvärlden blir sedda som personer utan någon sexualitet och att de har fått sämre sex- och samlevnadsundervisning än vad skolans övriga elever fått. Det finns även omfattande problem med elever som av sina föräldrar inte tillåts att delta i sexualundervisning och detta gäller både flickor och pojkar. Här anges religion eller kultur som huvudsakliga skäl, särskilt för flickor. I förhållande till detta är det viktigt att poängtera betydelsen av alla ungdomars rätt till under- visning om sex- och samlevnad samt genusfrågor.16 Det har uppmärksammats att det särskilt bland unga finns brister i kunskaper om var gränserna går för sexuella övergrepp. Att som kille eller man tjata till sig sex eller mer eller mindre tvinga tjejer eller kvinnor att ställa upp på sexuella aktiviteter är något många 15Chavez 2014, Røthing och Bang Svendsen 2011. ser som vanligt. Här har föräldrar och samhället ett stort ansvar att stötta ungdomar i att motverka utnyttjanden och kränkningar. diskuteras vikten av att ta upp dessa frågor i sexualundervis- ning men det är även något som skolan bör ha som uppgift att generellt uppmärksamma och motarbeta. Ett sätt att göra detta är att ha ett fortlöpande normkritiskt arbete där normer för pojkar och flickor diskuteras och en nolltolerans mot sexism (se kapitel 5). För att inkludera killar i sexualundervisning och för att problematisera normer och ojämställdhet på ett sätt som inte enbart pekar ut problem utan som också visar på positiva förhållningssätt har respekttekniker lanserats.17 Dessa bör bl.a. kunna användas i sexualundervisning. 1.Respektera dig själv – vilket inbegriper att inte ge efter för grupptryck eller stereotypa föreställningar. 2.Gå inte över andras gränser – där fokus sätts på rätten till kroppslig integritet och hur exempelvis tafsning i skolan normaliseras genom att beskrivas som skämt eller kontaktsökande. 3.Stoppa ryktesspridning – som handlar om hur kvinnor riskerar att utmålas som slampor medan män förväntas skryta om och överdriva sexuella kontakter. 4.Kontrollera inte andra – vilket kopplas till synen på att killar ska äga tjejers sexualitet och till frågor om heder. 5.Lyssna och ge plats – som handlar om hur pojkar får större utrymme socialt och det felaktiga i att förminska eller inte uppmärksamma andras upplevelser. 6.Dela lika på arbetet – där vikten av jämställdhet i hushålls- och omsorgsarbete lyfts fram som en grund för jämställda värderingar. Dessa respekttekniker är exempel på den typ av normkritiskt arbete där sexuell ojämlikhet och stereotypa former av maskulinitet och dominans ifrågasätts på ett framåtsyftande sätt och är något som vi vill uppmärksamma. Dessa tekniker kan även användas som 17 2010 s. 80 ff. underlag i den allmänna diskussionen om män och sexualitet men även generellt som goda regler för samvaro mellan personer. 10.4Pornografi och kränkningar på internet I många sammanhang lyfts bilderna som förmedlas av män och kvinnor i pornografi fram som något som underbygger stereotypa normer och uppfattningar. Killars och mäns, men även tjejers och kvinnors, relation till porr är omdiskuterad. Som kritik mot porranvändningen har bland annat produktionsvillkoren framhållits och mainstreamproduktioner av pornografi har anklagats för att bära på patriarkala värderingar där kvinnor förnedras och där övergrepp romantiseras. Porr har även anklagats för att leda till övergrepp, där pornografi har beskrivits som en inspiration eller förebild till den praktik som våldtäkter utgör. Vetenskapliga belägg för att pornografi skulle leda till exempelvis våldtäkter eller sexuellt våld är svåra att hitta. Men är det rimligt att hävda att pornografi kan underbygga sexistiska attityder och värderingar.18 Filmen väckte en debatt om att för-bjuda porr från att visas på . har diskussioner om porr allt mer kommit att handla om hur porr blivit mer lätttillgängligt via internet. Majoriteten av tonårskillar och tonårstjejer har aktivt tagit del av och exponerats för porr. I och med pornografiska annonser på icke- pornografiska sajter och länkar som leder till pornografiskt innehåll utan att förvarna internetanvändaren, har porr blivit något som människor kan exponeras för i sin vardag även när de inte själva vill det. Killar tittar mer på porr än tjejer även om det även framhålls att tjejer och kvinnor konsumerar porr.19 All pornografi tillskrivs inte samma egenskaper. har antalet porrproducenter som kan betecknas som alternativa däribland feministiska sådana, ökat. Även om det kan ifrågasättas hur stor spridning just feministisk porr har fått, är det tydligt att internet och lättillgänglig teknik för produktion av multimedia starkt diversifierat utbudet av porr. Porr diskuteras också alltmer som mediala produkter vilka kan innehålla samma könsnormer som andra mediala produkter. Till exempel kan könsstereotyper i porr jämföras med könsstereotyper i dokusåpor. Med lättillgänglig teknik kan många tillverka och sprida sin egen porr. I olika medialt uppmärksammade fall har sådan porr läckt ut på internet och varit destruktiv för personerna, främst kvinnor, som exponerats. Däremot är inte all exponering på internet ofrivillig. Foton av lättklädda personer används på olika mötesplatser online för att skapa uppmärksamhet från andra internetanvändare. Även i fall med frivillig exponering kan det dock ske att andra personer tar materialet och använder det i kränkande syfte.20 Det har alltså skett en skiftning i problemformuleringarna kring porr där unga män – och även unga kvinnor – problematiseras mindre för deras konsumtion av porr, men mer som aktörer i ett sexualiserat samtal och inte minst de integritetsrisker som är kopplade till detta. Diskussioner om hot och kränkningar på internet är något som bl.a. Brå fått i uppdrag att kartlägga.21 1999 trädde den svenska sexköpslagen i kraft som gör det olagligt att köpa sexuella tjänster. Sexköpslagen förbjuder inte försäljning av sex och tanken med detta har varit att lägga fokus på sexköparen i stället för personer som prostituerar sig. Förbudet att köpa sex har en avskräckande effekt och gör att en del män som vid en legalisering skulle vara beredda att köpa sex, nu i stället låter bli. Intresset för den svenska sexköpslagen har ökat internationellt, inte minst därför att sexhandel är starkt förbundet med organiserad brottslighet och människohandel. Bland annat har i lagts förslag om att införa en liknande sexköpslag som i . I regeringens handlingsplan mot prostitution och sexhandel markeras tydligt att prostitution och sexhandel är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet samt för de utsattas mänskliga rättigheter. Där tydliggörs också att åtgärder i arbetet mot prostitution ska fokusera på de enskilda individernas behov. Särskilda åtgärder behövs för utsatta barn och ungdomar och pojkars och flickors särskilda villkor i prostitution ska beaktas.22 Sexköpslagen utvärderades och utredningen pekar på att lagen haft en tydlig påverkan på prostitutionen i , något som 22Regeringen 2007/08 märks i att andelen män som uppskattas köpa sex är mindre i jämfört med andra länder i vårt närområde.23 Kritiker mot sexköpslagen eller av den utvärdering som gjorts brukar framhålla att prostitutionen istället kan ha ökat via internet eller att prostituerades möjligheter att få stöd inte beaktats till- räckligt. Andra som stöder sexköpslagen påpekar å andra sidan att lagen inte efterlevs tillräckligt, att andelen dömda för sexköp är få och att en stor del av sexköpen sker utomlands. Kvinnolobby driver kampanjer för att etiska riktlinjer i företag tydligare ska ta upp frågan om sexköp och eskortservice i utlandet.24 Dessutom har det diskuterats om att sexköpslagen även bör gälla för svenska medborgare utomlands, på liknande sätt som skett med den norska sexköpslagen. Arbetet mot prostitution behöver fokusera än mer på mäns roll. Först och främst handlar detta om att uppmärksamma män som köper sex. Mäns attityder till sexköp behöver diskuteras mer, som det finns svårigheter att få kunskaper om de män som köper sex. Det finns verksamheter i , och som riktar sig till sexköpande män och som verkar för att stödja dessa män att ändra sitt beteende, s.k. KAST- program25. Utvärderingar visar dock att en stor del av de män som sökte sig till KAST hade problem med destruktiv eller tvångsmässig sexualitet och alltså inte främst var köpare av sexuella tjänster eller på något generellt sätt representerade gruppen sexköpande män. Detta tyder på att det finns problem med att nå gruppen sexköpande män.26 Undersökningar har även visat att fler unga män än unga kvinnor har utbytt sexuella tjänster mot ersättning.27 Reservationer för siffrorna är att offer för trafficking faller bort i den typen av undersökningar och att sådana siffror inte nödvändigtvis säger något om vilka som fortsätter i sexhandeln över . Eftersom studierna baserats på självrapporterade erfarenheter i ett känsligt ämne finns också en risk att alla med erfarenheter inte väljer att träda fram. Ersättningen för sex kan bestå av pengar men det är också vanligt att byta sex mot något annat, till exempel alkohol eller droger. Det är viktigt att arbetet med prostitution och sexhandel riktning – för etiska riktlinjer mot sexköp, kvinnolobby. 25KAST står för Köpare av sexuell tjänst. 27Ungdomsstyrelsen 2012 s. 21 ff. tydligt arbetar för att även nå denna grupp unga män.28 Anledningen till att män inte uppmärksammats mer tidigare i debatten om sexhandel kan ha att göra med föreställningar om maskulinitet där sårbarhet och utsatthet inte uppmärksammas. En utmaning är även att migranters utsatthet i sexhandel ges mer uppmärksamhet och att papperslösa kvinnor och män som utnyttjas i sexhandel har möjlighet att söka stöd. Detta gäller särskilt i fall med trafficking och människohandel, men även kvinnor som utnyttjas av män under en pågående asylprocess. Utmaningarna inom området män och sexualitet är flera. Sexism och stereotypa normer behöver motarbetas och prostitution upphöra. Mäns behov av råd och vård när det gäller sexualitet behöver också fokuseras mer. Att vården behöver se över hur man arbetar med frågor om mäns sexuella hälsa är viktigt. Att ge män och killar större möjligheter att delta som positiva krafter är en del i hur utmaningarna kan mötas. Det finns inom politik, skolan och i civilsamhället ett betydande engagemang mot sexuellt våld, mot hedersförtryck och för hbtq-personers rättigheter. Ett fortsatt samtal där det synliggörs att alla män inte är likadana, att de kan ha del i förtryckande mekanismer men också delta i förändring, inte minst för mäns egen skull, kan bidra till att stärka samhällets engagemang i dessa frågor. 1.Män röstar mer borgerligt än kvinnor. Män är mindre intresserade av mjuka frågor än kvinnor. 2.Inställningen till jämställdhet tycks bli alltmer positiv hos flertalet män. När det gäller faktiskt jämställt handlande blir dock bilden mer differentierad och förekomsten av i- princip-män – och i-princip-kvinnor – blir synligare. 3.Det finns anledning fråga sig om effekterna av samhälleliga attitydpåverkande insatser i syfte att bryta normer och strukturer är tillräckligt effektiva, jämfört med konkreta åtgärder som t.ex. starkare individualisering av föräldra- försäkringen. 4.Det finns ett påtagligt samband mellan en mans attityd till jämställdhet och hans faktiska handlande. 5.Grupper av män engagerar sig för jämställdhet. finns det ett synligt, i jämförelse med tidigare inte självklart större men måhända mer kulturellt inflytelserikt, motstånd mot jämställdhet, inte minst i digitala media. 6.Män är överrepresenterade bland de främlingsfientliga. 7.Stora grupper av unga män har svårt att känna igen sig i diskussionen om jämställdhet och inte minst feminism. Här finns risk att det skapas subgrupper som odlar en stark motvilja och ibland t.o.m. ett hat mot till exempel kvinnor, flyktingar och homosexuella. I det här kapitlet tar vi upp sådana frågor om mäns attityder som vi inte funnit naturligt att behandla tidigare i vårt betänkande. De områden vi tidigare tagit upp och som vi därmed i huvudsak inte behandlar här, är attityder som rör män som ledare (kapitel 4.2) normer i glesbygd (kapitel 4.6.2) etnicitet (kapitel 4.7) heteronormer och hbt (kapitel 4.8) utbildning (kapitel 5) förvärvsarbete, hemarbete och övrig tidsanvändning (kapitel 6) familj och föräldraskap (kapitel 7) hälsa, ohälsa och kroppen (kapitel 8) våld (kapitel 9) sexualitet (kapitel 10). Fokus i detta kapitel ligger på stod kvinnor något mer till höger politiskt än män i medan bilden skiftar på 1980-talet.1 1982 röstade män mer borgerligt än kvinnor. framträder ett tydligt mönster där kvinnor prioriterar frågor om omsorg och omvårdnad medan män tenderar att lägga större vikt vid frågor om ekonomi och arbetsliv. En liknande bild återkommer . Bland högutbildade och yngre kvinnor finns en stark tendens att gå åt vänster politiskt. 1 I detta avsnitt, 11.1, återges till del text från en av underlagsrapporterna till vår utredning, , Män, tycker, tänker och gör, bilaga 20 till vårt betänkande. Rapporten refereras i fortsättningen som 2014b. Texten i 11.1 återger till del text från 2014b avsnitt 3. valundersökning gav vid handen att kvinnor var mer positiva än män till offentlig sektor och sex timmars arbetsdag medan männen prioriterade EMU och kärnkraft. valundersökning konstaterades att sambandet mellan kön och partival var det starkaste samband som någonsin setts i svenska valundersökningar. Jämfört med män hade kvinnor en högre sannolikhet att stödja och Socialdemokraterna medan de hade en klart lägre sannolikhet att stödja och Sverigedemokraterna.2 Skillnaden mellan hur män och kvinnor röstar – och deras parti- sympatier – har ökat (se kapitel 4.2.1). När det gäller valdeltagande ser vi, som vi tidigare konstaterat (kapitel 4.2.1), vissa skillnader mellan könen men de påtagliga skillnaderna syns inte mellan könen utan är relaterade till civilstånd, inkomstnivå, utbildningsnivå, socioekonomi och inrikes/utrikes född. När vi bryter ner resultaten i partisympatier finner vi givetvis stora variationer inom kategorierna män respektive kvinnor. En vanlig förklaring till dessa generella skillnader mellan män och kvinnor är att det finns dels starka horisontella skillnader i hur arbetsmarknaden är uppdelad mellan män/kvinnor, dels en rad vertikala skillnader när det gäller positioner och makt. Sammantaget påverkar detta och formar intressen och politiska attityder. Här hade det varit önskvärt med fler undersökningar som studerar sambanden mellan till exempel kön, sexualitet, klass, etnicitet och boende. Ofta saknas det analyser av hur sådana typer av intersektioner bidrar till att forma människors politiska åsikter och demokratiska deltagande. Det finns t.ex. grupper av unga, bosatta i svenskglesa förorter, där man upplever ett starkt utanförskap och upplever sig som andra klassens medborgare. Dessa grupper och deras åsikter försvinner ofta i valunder- sökningarna. Detsamma gäller även andra grupper, t.ex. unga vita män som upplever sig som marginaliserade och som röstar på . Statistiken visar att de finns, men knappast inte hur deras attityder, föreställningar och beteenden formas i olika subkulturella sammanhang. I många europeiska länder har vi en situation där kvinnor allt mer närmar sig män i fråga om olika former av politiskt deltagande. De nordiska länderna utmärks av stark kvinnorepresentation och 2 SCB 2011 s. 89. av att kvinnor är aktiva och framträdande i olika politiska samman- hang (se kapitel 4.2). 11.2Att bearbeta attityder till jämställdhet Det är viktigt att kritiskt diskutera vilken betydelse frågan om mäns och kvinnors attityder har när det kommer till arbetet med att nå jämställdhetspolitiska mål. När vi studerar attitydmätningar får vi ett slags karta över hur människor , som befinner sig i ett visst kollek- tivt tillstånd, påverkade av vissa samtida debatter och offentliga bilder, förhåller sig till en rad påståenden.3 Resultaten ger oss en generell bild av attityder och föreställningar . tillåter statistiken att det skapas undergrupper – som till exempel män/kvinnor, arbetarklass/medelklass – och detta kan ge oss en mer nyanserad bild av hur människor utifrån vissa sociala positioner tänker och tycker om saker och ting. Men vanligt är också att analyserna stannar på den generella nivån vilket ger oss en väldigt grovhuggen bild av tingens tillstånd. I en studie av svensk jämställdhetspolitik analyseras hur en stor del av de politiska diskussionerna och försöken att införa lag- ändringar kretsar kring förståelsen av vad en attityd är och hur attityder påverkar jämställdhetsarbetet.4 I studien menas att tecknet attityd introduceras i den politiska debatten för att motverka och blockera vissa politiska förslag och reformer. Att jämställdhetspolitik i stor utsträckning arbetat för att förändra attityder har enligt studiens författare skett på bekostnad av att omfördelningspolitiska ambitioner i politiken trätt tillbaka. Att upplysa och informera för att på det sättet förändra ojämställda praktiker som könsstereotypa yrkesval, lönesättning eller uttag av föräldraledighet kan ses som mindre politiskt brännbart än mer konkreta reformer. Författaren menar även att den politiska konsensus som rått kring jämställdhetsfrågor har handlat om att de inte på allvar utmanat grundläggande samhällspolitiska makt- strukturer. Ett exempel som kan illustrera tesen i studien är föräldra- ledighetsfrågor där det är i samband med införandet av pappa- 3I detta stycke och de två följande återges till del text från 2014b avsnitt 8. månader i föräldraförsäkringen som mäns uttag ökat (se kapitel 7) medan det är svårt att belägga effekten av samhälleliga attityd- påverkande insatser. På liknande sätt kan man ställa frågan om vad som betyder mest för en jämställd samhällsutveckling: löner i offentlig sektor, minskad arbetslöshet, minskad segregering eller insatser för att öka kunskaperna om jämställdhet? Risken med denna typ av argumentation är uppenbar. Utan kritiska analyser av attityder och normer i samhället riskerar mäns och kvinnors traditionella ojämställdhet att förbli ouppmärk- sammad och normaliserad. Attityder kring kön men också etnicitet kan bidra till medveten eller omedveten diskriminering vilket får högst materiella effekter i människors liv. Attityder och handlande hänger med andra ord ihop. Däremot behöver frågor om attityder ställas i relation till samhälleliga mönster och förhållanden. 11.3Mäns – och kvinnors – attityder till jämställdhet I senaste valundersökningen kunde man konstatera att vänster- partister och miljöpartister är mest positiva till jämställdhet medan väljare är minst positiva, tätt följda av personer som röstar på Kristdemokraterna.5 Frågan om mäns attityder till jämställdhet och mäns delaktighet och deltagande i arbetet för jämställdhet är i ofta politiskt återkommande. En, vid det här laget, klassiker inom området är rapporten svenska män6 där bl.a. begreppet i-princip-mannen lanserades.7 (Begreppet torde f.ö. ha stor användbarhet även inom många andra samhällsområden – ett sådant bör vara när det gäller s.k. Nimby- frågor8.) Det har sedan rapportens publicering gjorts många offentliga utredningar inom området.9 Svenska undersökningar visar hur medborgarnas attityder till jämställdhet blivit allt mer positiva. Frågan är då om detta bara avspeglar en ytlig förändring, en i-princip-inställning hos män och kvinnor, eller om det handlar om mer fundamentala förändringar i både attityder och handling. 5SCB 2011 s. 78. 7I detta avsnitt, 11.3.1, återges till del text från 2014b avsnitt 2. 8Not in my back yard, ungefär OK, men inte just i min närhet 9Flera av dem omnämns i kapitel 4.2. Det saknas i stort analyser av de oregelbundna och ibland lokala mätningar som gjort av mäns och kvinnors attityder till jämställd- het. I SOM-93 ställdes tre frågor som berör jämställdheten mellan könen. Den första frågan verkar uppenbarligen vara lätt att svara på. De flesta män och kvinnor är positiva till att satsa på ett sam- hälle med ökad jämställdhet mellan könen. finner vi en viss skillnad i att kvinnor är mer positiva än män till detta (78 respek- tive ). Den andra frågan är mer kontroversiell. av männen vill införa könskvotering till offentliga styrelser och nämnder medan 1/3-del av kvinnorna är positiva till detta. Den sista frågan som handlar om att vid arbetslöshet ge män företräde till arbete framför kvinnor vars män redan har arbete. Cirka en 1/5- del av alla män och kvinnor tyckte så och då något fler män än kvinnor. I undersökningen pekades bl.a. på att kvinnor i högre utsträckning prioriterade välfärd och miljö än män. Kvinnor värnade också i större utsträckning om välfärdsstaten än män. I en senare undersökning10 visas att den positiva inställningen till jämställdhet bland framför allt män svajar något och tenderar att minska i tider då det finns tydliga feministiska ståndpunkter att förhålla sig till och framför allt när det pågår tydliga feministiska aktioner i offentligheten. I en samtida svensk undersökning finner vi att en majoritet bland män och kvinnor i är positiva till jämställdhet.11 Resultatet tyder också på att många fått en mer positiv syn på jämställdhet. Kvinnor framstår generellt som mer positiva till jämställdhet och detta gäller speciellt när man tittar närmare på specifika och mer konkreta jämställdhetsfrågor. Kvinnor anser också i högre utsträckning än män att målet med jämställdhets- politiken inte är uppnått. Detta kan bero på att kvinnor har fler erfarenheter och upplevelser än män av ojämställdhet. En grupp som sticker ut är de unga männen, där man både finner en stor andel personer som till exempel anser att jämställdheten har gått för långt och att män har naturliga chefsegenskaper. En stor andel kvinnor och män är negativa till kvotering av till exempel föräldraledigheten. Män är generellt mer negativa till kvotering av föräldraledighet och även till andra typer av kvoteringar än kvinnor (se även nedan). 11TNS/2010. I samma undersökning belystes också frågan om könsblandade arbetsplatser. Blandade yrkesgrupper/arbetsplatser var viktigare för kvinnor än män (svarade mycket viktigt eller viktigt). Det fanns även en notabel skillnad när det gäller kön och ålder. Starkaste mycket viktig-gruppen var kvinnor 35–medan den svagaste var män 25–. I undersökningen delades också personerna in i segment baserade på deras attityder till jämställdhet. Det segment, av de totalt fyra segmenten, som identifierats som Förutsättningslöst positiva till jämställdhet var föga överraskande mest positivt av de fyra till blandade arbetsplatser. Fler i detta segment än i andra segment förvärvsarbetade, fler arbetade i offentliga sektorn och relativt många var högskoleutbildade. I det segment som identifierats som Något ambivalent inför jämställdhet var det färre än i andra segment som ansåg att det var viktigt att arbetsplatser blir mer blandade. De flesta i segmentet var heltidsarbetande och cirka hälften högskoleutbildade. De hade högre inkomster än i andra segment och nära hälften hade egna barn hemma. De mönster vi finner i olika attitydundersökningar pekar på att en majoritet av den svenska befolkningen anser att det är viktigt med jämställdhet. Men när man sedan ställer mer specifika frågor kring detta område visar det sig att på en rad centrala punkter skiljer sig olika gruppers attityder åt. En annan undersökning om attityder till jämställdhet visar på skillnader mellan könen och mellan åldersgrupper.12 Män instämde, jämfört med kvinnor, mer i påståendena kvinnor bör ta ett större ansvar än män när det gäller sysslor i hemmet, mest bland männen instämde män 16–, minst män 25–29 år generellt är män bättre ledare, mest instämde män 16–, minst män 35–74 år i många avseenden har det gått för långt med jämställdheten i det här landet, mest instämde män 16–, minst män 55–74 år