sou · H2B374 · 2014-11-21 00:00:00 — För de äldsta ligger nivån på cirka 86 pro- cent, men för de yngsta har den minskat till . minskning är speciellt stor för kvinnorna, där pensionsnivån mins- kar från av slutlönen. Här bör påpekas att Svärdman jämför bruttolön mot bruttopension, dvs. före beskatt- ning. Skulle vi ta hänsyn till skillnaden i beskattning mellan lön och pension sänks pensionsnivån med uppskattningsvis 3–4 procent- enheter. Jobbskatteavdraget sänker skatten på arbetsinkomster och detta innebär en sänkt kompensationsgrad. Orsaken till att den totala pensionen minskar som andel av slutlönen är att kompensationsnivån i den allmänna pensionen suc- cessivt minskar , från av slutlönen för årskull för årskull 1942. För kvinnorna minskade den allmänna pensionen och motsva- rande minskning för männen var 10,4. har tjänstepen- sionssystemens kompensationsnivå förstärkts , från av slutlönen. Den privata pensionens andel av slutlönen har däremot minskat något och ligger på för respektive årskull. Även om kompensationsgraden är ett rimligt mått för att beskriva den ekonomiska förändringen som följer av att gå i pen- sion, är det inte helt oproblematiskt när det gäller att beskriva pro- blemet med fattigpensionärer. Hela begreppet bygger på en normal arbetsinkomst före pension. För den som saknar eller enbart har en låg inkomst exempelvis från försörjningsstöd eller sjukersättning kan även en låg pension innebära en högre inkomst och därmed en kompensationsgrad större än . De grupper som får lägst kompensationsgrad är istället höginkomsttagarna, dvs. de med en inkomst över taket, framförallt höginkomsttagare, som inte har någon tjänstepension. 7.2.4Utrikes födda och andra utsatta grupper Som utgångspunkt för att beskriva situationen för de utrikes födda används en rapport av och (2010). Rapporten fokuserar på pensioner för speciellt utsatta grupper, närmare bestämt de som invandrat till från ett land utanför OECD-området. Ett OECD-land tjänar här som en markör för ett rikt land med hög ekonomisk standard. De som invandrat till från ett land utanför är huvudsakligen flyktingar. Ett gemensamt tema i rapporten är att kontrastera de ekonomiska förutsättningarna för dessa utrikes födda män och kvinnor mot de villkor som gäller för Speciellt kommer skillnader mellan olika födelse- kohorter att uppmärksammas. Det enkla skälet till att uppmärk- samma kohortskillnader är att vi inte enbart önskar kommentera den historiska situationen utan även den förväntade framtida pensionen för dem som är i yrkesaktiv ålder. Den information som utnyttjas av och kommer från . Analysen utgår från ett representativt urval av befolkning där enbart indi- vider som är födda ingår. och utnyttjar data –2007 men här i denna sammanställning har vi uppdaterat dessa data . Urvalet som utnyttjas för både den deskriptiva delen och den senare analysen har delats in efter födelsekohort, kön och födelse- land. En beskrivning av de länder som ingår ges i och , men här kan nämnas att antalet utrikes födda och från ett land utanför , uppgick till mer än 600 000 individer i . Antalet ursprungsländer var drygt 140 och de tio länder som flest kom ifrån är i storleksordning , , , , , , , , och . Dessa länder svarade för av alla födda i länder utanför OECD.5 Som redan nämnts är en förutsättning för att få en hög allmän pension en hög livsinkomst och i landet. En faktor av fundamental betydelse är därför antal år med arbetsinkomst. Figur 7.4 visar på skillnader i sysselsättning mellan födelseland, kön och ålder/kohort. Vi har definierat en individ som arbetande om inkomsten från arbete överstiger mätt priser. Den översta panelen visar sysselsättningen definierad på detta sätt för kvinnor och den nedre för män. Notera de stora skillnaderna i förvärvsfrekvenser mellan inrikes- och utrikes födda. 5 Som synes förekommer även sådana länder där att invandringen inte kan klassificeras som flyktinginvandring. Not: Individen räknas som sysselsatt om årsinkomsten från arbete och näringsverksamhet överstiger (priser). Urvalet omfattar åldersgruppen 17 –. Födelsekohorter från vänster till höger: 1980,1970,1960,1950,1940 och 1930. Profilen för kohorten 1980 startar , dvs. de år då de är , för alla andra kohorter är . Källa: Egna beräkningar baserade på LINDA-data från perioden –2011. För att förklara figuren kan det vara lämpligt att börja med kvinnor och de två profiler som börjar längst till vänster, dvs. andelen sys- selsatta bland dem som var födda . Dessa individer var 1997 och naturligtvis är sysselsättningen vid så unga år närmast obefintlig. Sysselsättningen ökar sedan snabbt och då speciellt för de inrikes födda. För dessa var den genomsnittliga nivån strax och för de utrikes födda strax . Sedan följer en period där ökningen i sysselsätt- ning sker något långsammare, delvis en effekt av att många är i utbildning. ligger andelen på något under 90 pro- cent jämfört med för de utrikes födda. Till stora delar gäller denna beskrivning även männens sysselsättning. På samma sätt som för de yngsta kan de övriga födelsekohorterna föl- jas och gemensamt är den stora skillnaden i sysselsättning för inri- kes respektive utrikes födda. Vilken betydelse har konjunkturläget och arbetslöshetens nivå när det gäller inträdet till arbetsmarknaden? Arbetslösheten var mycket låg , för åldersgruppen 16–64, men på grund av nittiotalskrisen ökade den till cirka 10 pro- cent 1993 för att sjunka ned mot . Efter finanskrisen har den ökat för att 2011 ligga på cirka 8 procent.6 Vi börjar följa de olika födelsekohorterna 1992 (frånsett den yngsta kohorten som börjar 1997), dvs. när den djupa ekonomiska krisen slog till med följande kraftiga ökning av arbetslösheten. Det är de grupper som har svårast att få fäste på arbetsmarknaden som drabbas i tider av kris. Denna förklaring är i överensstämmelse med utvecklingen för de utrikes födda. Följ exempelvis den kvinnliga 1970-kohorten. var dessa indivi- der och för inrikes födda var andelen sysselsatta jämfört för de utrikes födda. hade andelen för utrikes födda sjunkit till men för de inrikes födda hade den ökat. Krisen påverkade alla individer men effekten var betydligt större för utrikes födda, och då speciellt för kvinnor. Effekten av 90-talskrisen kan sedan följas kohort för kohort, och vad som är ett genomgående mönster är att nedgången var mycket kraftigare för de utrikes födda. En komplikation i denna jämförelse är att sammansättningen av urvalet ändras, för de inrikes födda är urvalet relativt homogent (till stor del samma individer ), men när det gäller de utrikes- födda förändras det år då invandringen ändras. Nyanlända invandrare förändrar sammansättningen av de olika födelsekohor- terna och naturligtvis är det de nyanlända som har störst svårighet att få en anställning. Här bör särskilt uppmärksammas de stora flyktinggrupper som kom till på grund av kriget i och detta sammanföll dessutom med krisen i . Således bidrar många nyanlända till den stora minskningen i sysselsättningen under nittiotalskrisen. Ytterligare en effekt av krisen var att utträdet från arbetsmark- naden påskyndades. För äldre kohorter och framför allt för utrikes födda innebar krisen ett snabbt utträde. Se exempelvis hur snabbt andelen sysselsatta minskade för de utrikes födda i 1940-kohorten. För kvinnorna låg andelen på 1992 och bara hade den sjunkit till . Finns det några indikationer på väsentliga kohorteffekter? Som synes framstår inga stora skillnader mellan de inrikes födda. Ett intressant undantag är för de äldre, notera den relativt stora skill- naden för de födda jämfört med . Här kan jobbskatteavdraget och kanske det nya pensionssystemet vara en förklaring. För de utrikes födda är det relativt stora kohorteffekter. Mönstret är att yngre kohorter hade en högre förvärvsfrekvens än de äldre. Tag som en illustration den yngsta kohorten och kvinnor. när de var var förvärvsfrekvensen betydligt högre än för kohorten född i samma ålder. En komplikation vid denna jämförelse är naturligtvis den redan nämnda nittiotalskrisen men även förändringar i de utrikes föddas sammansättning. En positiv tolkning är trots allt att det tyder på en ökad integration men det finns ett flertal alternativa och eventuellt samverkande förklaringar. För att sammanfatta; andelen sysselsatta är klart lägre för utri- kes födda än för inrikes födda, och för de flesta kohorter i aktiv ålder ligger förvärvsfrekvensen för kvinnor och för männen. Redan här kan vi konstatera ett huvudproblem när det gäller utrikes föddas ålderspension. Anknyt- ningen till arbetsmarknaden är så låg att det inte finns något pen- sionssystem baserat på livsinkomster som kan ge en hög pensions- inkomst. Det är dessutom så att för de yngre utrikes födda med kvar till pensionen men med en mycket stor andel som inte arbetar så kommer detta att påverka pensionen. År utan för- värvsarbete tidigare under livet innebär en lägre allmän pension och det är svårt att kompensera för detta senare i livet. Naturligtvis är det så att det inte enbart är förvärvsfrekvensen som spelar roll utan även inkomsten. I Tabell 7.1 redovisas inkomstskillnaderna baserade på de som har en arbetsinkomst, dvs. en inkomst större än /år. Här redovisas skillnaderna i kohorternas inkomst i relation till svensk födda mäns inkomst. I stort sett framgår samma skillnader som vi tidigare framhållit. Utrikes födda personer har lägre nivåer, med ett undantag, män födda –34. Eftersom vi här enbart inkluderar dem som har en inkomst beror dessa skillnader på olika lönenivå och arbetstid. Som synes har utrikes födda kvinnor en inkomst relativt svenska män på mellan 64–. Dessa andelar bör tolkas med en viss försik- tighet för de äldre grupperna, då det är relativt få äldre som arbetar. Om vi bortser från de relativt höga andelarna för de äldre, framgår det att andelen var relativt för kohorterna 1940 till 1970 men för den yngsta kohorten var andelen något större, , vilket möjligen kan tolkas som en ökad integration. När det gäller de små inkomstskillnaderna för de utrikes födda äldre männen kan de förklaras av att dessa män haft en längre arbetstid. Notera att de som tillhör 1930- och 1940-kohorterna hade en högre eller nästan lika hög inkomst jämfört med de inrikes födda svenskarna. Detta speglar igen en hög arbetstid efter , vilket i sin tur naturligtvis kan bero på låga pensioner för utrikes födda. Här kan även framhållas att data visar på en stor andel egenföretagare bland de äldre utrikes födda, naturligtvis kan detta återigen bero på en låg allmän pension. Not: Arbetsinkomst avser inkomsten från arbete och näringsverksamhet. Urvalet omfattar åldersgruppen 17–. Källa: Egna beräkningar baserade på LINDA-data från perioden –2011. I och redovisas även förändringen i inkomst för dem som har en inkomst. En svenskfödd man i 1975-kohorten ökade sin inkomst med . För de övriga var inkomstutvecklingen betydligt långsammare: 200 pro- cent för inrikes födda kvinnor, för de utrikes födda männen och enbart för de utrikes födda kvinnorna. För de utrikes födda var således både de genomsnittliga nivåerna lägre och ökningen långsammare. Fokus har varit på att beskriva inkomst av arbete, vilket är naturligt då detta har en direkt betydelse för framtida pensions- nivåer. Inte desto mindre finns det många andra indikatorer på nuvarande och framtida levnadsstandard. I och redo- visas såväl kapitalinkomsten som förmögenhet. Rent generellt gäller att detta förstärker bilden av de stora skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda. Detta gäller både kapitalinkomster och real såväl som finansiell förmögenhet. Då information om indivi- dernas förmögenhet inte finns finns ingen möjlighet att studera utvecklingen , dvs. den bild som ges i och är fortfarande den mest aktuella.7 7 När förmögenhetsskatten avskaffades så upphörde även insamlingen av förmögenhetsdata. En förmögenhetstillgång av speciellt intresse är privat pensions- sparande. Information om storleken av ett privat pensionssparande finns enbart indirekt i genom förekomsten av storleken på avdraget för detta sparande. De förmögenhetsdata som redovisas här bygger på en metod som presenteras i och (2008). I korthet går denna metod ut på att använda LINDA-data för att beräkna individens förmögenhet genom att ackumulera årligt sparande och göra ett antagande om årlig avkastning. Då även inkomst från privat pensionssparande ingår i tas även hän- syn till eventuella pensionsuttag och följande minskning av för- mögenheten. Beräknad på detta sätt framgår det att de inrikes födda hade en betydligt större privat pensionsförmögenhet. De svenskfödda männen födda hade i genomsnitt , vilket är mer än de svenskfödda kvin- norna. Motsvarande nivåer för de utrikesfödda är betydligt lägre cirka 70 000 och 45 000 för män respektive kvinnor. För att sammanfatta resultaten visar data att inrikes födda har betydligt mer ekonomiska resurser än utrikes födda, både vad gäller inkomst och förmögenhet. Med tanke på att är ett utveck- lat välfärdssamhälle är det inte nödvändigtvis så att inkomst- och förmögenhetsskillnader innebär stora skillnader i levnadsstandard. För att få en bild av hur skillnader i levnadsstandard ser ut studerar vi nu disponibel inkomst (inkomst efter skatt och inklusive bidrag), där vi även justerat för försörjningsbördan. Figur 7.5 nedan visar skillnader i hushållens disponibla inkomst beroende på kohort och födelseland. Profilerna visar återigen en betydligt högre nivå för de inrikes födda jämfört med de utrikes födda. För yngre kohorter var ökningen snabbare och för äldre kohorter var avtrappningen långsammare för inrikes födda än för utrikes födda. Trots allt är detta vad som kan förväntas. För svenska hushåll bestod en stor andel av inkomsten av arbets- inkomster vilka följer den genomsnittliga löneutvecklingen, dvs. är inkomstindexerade, och för utrikes födda kommer en större andel av inkomsten från transfereringar som är prisindexerade eller indexerade genom politiska beslut. Betydelsen av arbetsinkomster framstår extra tydligt i de hushåll där genomsnittsåldern ligger i intervallet 55–. De inrikes födda femtiotalisterna hade en dis- ponibel inkomst på , vilket var nästan dubbelt så mycket som inkomsten för de utrikes födda. I denna åldergrupp var förvärvsaktiviteten hög bland de inrikes födda och därmed kommer en hög andel av den disponibla inkomsten från arbetsinkomst. De utrikes föddas disponibla inkomst kom i större utsträckning från bidragssystemen, vilket resulterar i betydligt lägre inkomster. Går vi sedan till åldersgruppen 65, i vilken en stor andel är ålderspensionärer, finner vi att inkomstskillnaden mellan inrikes och utrikes födda var kraftigt reducerad men fortfarande väsentlig. För de äldsta hushållen är den genomsnittliga skillnaden eller mer. Med tanke på att detta inkluderar alla bidrag såsom bostadstillägg och eventuellt äldreförsörjningsstöd så tyder detta på väsentliga skillnader i levnadsstandard. standard efter födelselan och kohort –2011, den övre profilen inrikes födda Not: priser. Ekonomisk standard är definierad som hushållets disponibla inkomst justerad för försörjningsbördan. Här har denna justering gjorts genom att använda den s.k. EU -skalan, dvs. 1 för första vuxna, 0,5 för varje ytterligare hushållsmedlem o ch 0,3 för varje barn . Åldern avser genomsnittet för de vuxna individerna i hushållet. Källa: Egna beräkningar baserade på LINDA-data från perioden –2011. Naturligtvis är det även av intresse att närmare studera hur stora nivåerna och skillnaderna är för de som redan uppnått sin pen- sionsålder och därför visas avslutningsvis i tabell 7.2 pensions- inkomsten för de äldre kohorterna, födda –34, 1935–39 och 1940–44, vid olika ålder. Vi presenterar resultaten som tidigare i relation till inkomsten för inrikes födda män. Som ett exempel har en utrikes född man som är och född –34 i genomsnitt av motsvarande inkomst för en inrikes född man. Som synes är detta en liknande andel som gäller inrikes födda kvinnor, men för utrikes födda kvinnor är nivån betydligt lägre (). För yngre kohorter var nivåerna lägre för utrikes födda men högre för inrikes födda kvinnor. Notera att utri- kes födda kvinnor 65 och äldre i 1940–44-kohorten enbart hade en pension motsvarande 36–av inrikes födda mäns pension. Not: Inkomsten avser alla pensionsinkomster; allmän, tjänste, privat - och naturligtvis även eventuell garantipension. Källa: Egna beräkningar 2011. Det ska nämnas att inkomsten avser all pensionsinkomst; allmän-, tjänste-, privat- och naturligtvis även eventuell garantipension. Den låga pensionen för utrikes födda kan både bero på låga inkomster i yrkesaktiv ålder och få bosättningsår i . Data tillåter att vi redovisar antalet bosättningsår. , , var det genomsnittliga antalet bosättningsår i för utrikes födda, dvs. långt från de som krävs för full garan- tipension. Dessutom innebär det även att många får en reducerad inkomstpension eftersom det krävs intjänande för att erhålla full tilläggspension (tidigare ATP och folkpension).8 För att sammanfatta: en genomgång av ekonomiska resurser visar att invandrare från ett land utanför OECD-området har väsentligt sämre förutsättningar att få en rimlig levnadsstandard som pensionärer än de som är födda i . 8 Som nämns i appendix gäller speciella regler för flyktingar vid beräkningen av bosätt- ningsår. Som ett komplement till rapporten av och redo- visar vi även några ytterligare resultat från den redan nämnda rap- porten av och . En fördel är att de även redovisar pensionernas förändring . En intressant beskrivning av pensionen för de utrikes födda ges i Figur 7.6. hade utrikes födda män högre pensioner än inrikes födda män oavsett födelseregion. har denna bild ändrats dramatiskt. För de som är födda i eller EU15 m.fl. har pensionsnivåerna konvergerat mot nivån för dem som är födda i finns det knappt några skillnader i medianpensioner mellan män födda i , andra nordiska länder och EU15 m.fl. Som synes har däremot andelen för gruppen övriga världen minskat kraftigt ned till . Källa: och (2012). Kvinnor som är födda utanför och EU15 m.fl. har lägre medianpension än inrikes födda kvinnor och skillnaden uppgår till något . När det gäller de som är födda utanför EU15 m.fl. visar resul- taten i och en stor överensstämmelse med de som tidigare presenterats i och . Det är en stor överlappning mellan de grupper som ingår i EU15 m.fl. och de som klassats som tillhörande ett land utanför . Till skillnad från och visar och hur de 9 EU15 m.fl. definieras som de konventionella EU15-länderna tillsammans med , , , och . olika gruppernas pensioner förändrats . De utrikesfödda som erhöll pension hade haft en hög anknytning till arbets- marknaden. Här finns naturligtvis de stora grupper av arbetskrafts- invandrare som kommit till . har invandringens sammansättning ändrats och en ökad flyktinginvandring och låg förvärvsfrekvens har medfört låga pen- sioner som slår igenom i låga pensionsandelar för dessa grupper under . Låga inkomster och få års vistelse i leder till låga pensioner som troligen endast i få fall uppvägs av pensioner från hemlandet. Utöver de utrikes födda framhåller författarna ytterligare grup- per som riskerar låga pensioner. En sådan grupp är egenföretagare med låga inkomster, framförallt de som saknar en kompletterande pension. Enligt en genomförd studie, Svärdman (2011), saknar en fjärdedel av egenföretagarna pensionssparande, dvs. de sparar varken privat eller via företaget. Gruppen egenföretagare är stor och växer, vilket gör det angeläget att speciellt studera denna grupp, många egenföretagare är dessutom utrikesfödda. En annan utsatt grupp består av dem som har haft mycket låga inkomster och därför får garantipension. och refererar till en studie av (2011) som fram- håller att bedöms av de nya pensionärerna få en garantipension. var det 778 000 personer som fick garantipension varav fick fullt belopp. Nästan hälften av de kvinnliga pensionärerna i åldern 65–fick garantipension. Bland äldre är det än vanligare att få garanti- pension. Till exempel får av kvinnorna mellan 80– och i åldern garantipension. Andelen män som får garantipension är mycket lägre. I åldersgrup- pen 65–fick av männen garantipension. En fjärdedel av män mellan 80–och hälften av männen i ålders- gruppen får garantipension. Som redan nämnts innebär dessutom prisindexeringen av garantipensionen att de grupper som är beroende av denna inkomst kommer att tappa i sin inkomstutveckling jämfört med dem som får den inkomstindexe- rade inkomstpensionen. En annan grupp med risk för låga pensioner är anställda, som inte är täckta av tjänstepensioner. Tjänstepensionen är viktig främst för dem som har haft inkomst över taket i allmänna pensionen, men inte bara för dem. av de anställda arbetar på företag som är täckta av kollektivavtal och har därigenom tjänste- De som saknar en tjänstepension är främst de som arbetar i företag med få anställda, de med de högsta och lägsta lönerna och egenföretagare. och ger en bild som väl överens- stämmer med den tidigare diskussionen. Kvinnor har en lägre pen- sion än männen. Speciellt utsatta är de utrikes födda från fattigare länder och då framför allt kvinnor. De resultat som utnyttjar historiska data visar med tydlighet på lägre nivåer för kvinnor än för män och betydligt lägre nivåer för utrikes födda än för inrikes födda. En viktig fråga är huruvida det allmänna pensionssystemet kommer att utjämna dessa skill- nader. Vi kommer att försöka besvara denna fråga genom att göra en prognos på de pensionsgrundande inkomsterna fram till dess att individerna går i pension och sedan beräkna deras förväntade pension. Den stora fördelen med att basera analysen på simulerade fram- tida data är att detta tillåter en mer renodlad analys av egenskaperna i pensionssystemet. Genom att beräkna pensionen för både yngre och äldre kohorter kan vi isolera de effekter som beror på det nya systemet jämfört med de gamla. Genom de långa framskrivningar som görs, ofta 40–, kan vi särskilja effekten av indexeringen, som redan nämnts är detta en mycket viktig fråga som får en avgö- rande betydelse för utfallen på lång sikt. ger beräkningar som bygger på långsiktiga framskrivningar även en möjlighet att kontrollera för sammansättningen i urvalet. Genom att utgå från ett givet urval och låta detta åldras kontrolleras för att urvalets sammansättning inte ändrats, samma individer ingår hela perioden; de blir bara äldre. Följande genomgång bygger på två olika modeller för fram- skrivning av pensionsgrundad inkomst. I och (2010) används en enkel prognosmodell för sannolikheten av förvärvs- arbete och givet arbete så beräknas lönen. Den alternativa och betydligt mer komplicerade SESIM modellen simulerar en åldrande befolkning med ambitionen att fånga upp många av de beslut som vi människor måste fatta över vår livscykel. Här bildas och splittras familjer, barn föds och genomgår en utbildning och går ut på arbetsmarkanden och får en lön och pensionsrättigheter. familjens sammansättning simuleras och inkomster bidrag och skatter beräknas, kan även hushållets disponibla inkomst beräknas. Möjligheten att beräkna disponibel inkomst är det särskiljande dra- get mellan en avancerad modell som SESIM eller enklare modeller, som enbart prognosticerar pensionsgrundande inkomst. En tidig analys som utgår från simuleringsmodellen SESIM redo- visas i (2004a, 2004b, 2007) och m.fl. (2008). Här var syftet att visa på den långsiktiga egenskapen av det nya pensions- systemet. Ingen uppdelning görs för män och kvinnor eller födelse- land och beräkningarna bygger på kompensationsgraden baserad på total pension. Framskrivningen görs till 2040 och kompensationsgraden beräknas baserat på den genomsnittliga inkomsten före pensionen, här antas att alla pensioneras vid 65 och sedan används den genom- snittliga inkomsten efter pension som en refe- rens (även perioden 5–efter används). Individer som får sin pension från det gamla och nya systemet ingår och enligt resultatet minskar kompensationsgraden för de yngre födelsekohorterna.