sou · H2B373 · 2014-11-14 00:00:00 — primära uppgift är bl.a. att ansvara för att sluta kollektivavtal på statens område, dvs. det är som ansvarar för centrala förhandlingar med de fackliga organisationerna. har även i uppgift att företräda staten i arbetsrättsliga tvister. Myndigheten ska också svara för sådan information, rådgivning och utbildning som arbets- givare på det statliga området behöver. Detsamma gäller de icke- statliga arbetsgivare som myndigheten företräder (1 §). leds av ett arbetsgivarkollegium som består av chefer för myndigheter som lyder under regeringen och som anställts av regeringen samt övriga ledamöter som rege- ringen utser (4 och 11 §§). Arbetsgivarkollegiets uppgifter är att besluta om inriktningen av förhandlingsarbetet och andra arbetsgivarpolitiska frågor av prin- cipiell karaktär eller större ekonomisk betydelse, besluta närmare föreskrifter och fatta beslut i övrigt som behövs om myndigheten som arbetsgivarorganisation och formerna för dess verksamhet, säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kon- troll som fungerar på ett betryggande sätt och besluta om myn- dighetens avgifter (6 §). Vid myndigheten finns en styrelse som består av högst 15 ledamöter. Styrelsen ska svara för verksamheten i enlighet med arbetsgivarkollegiets beslut (7 och 8 §§). av regeringen efter förslag från arbetsgivarkollegiet (12 §). General- direktören är myndighetschef och anställs av styrelsen (13 §). verksamhet finansieras med avgifter som myndig- heten beslutat om (17 §). 4.1.10Förordning (1976:1021) om statliga kollektivavtal m.m. Förordningen (1976:1021) om statliga kollektivavtal m.m. gäller föreskrifter i kollektivavtal och andra föreskrifter som reglerar anställnings- eller avtalsvillkor för arbetstagare hos myndigheterna under regeringen (1 §). Kollektivavtal sluts på statens vägnar av (2 §). får lämna över sådana uppgifter som ankommer på verket till andra myndigheter under regeringen eller till arbetsgivaren (3 §). får dock medverka i förhandling om kollektivavtal som förs av annan myn- dighet (4 §). Kollektivavtal sägs upp av den myndighet som får sluta mot- svarande avtal. Annan myndighet än ska samråda med innan den beslutar att säga upp ett kollektiv- avtal (6 §). En myndighet som är bunden av kollektivavtal ska inom yrkesgrupp och område som avses i avtalet tillämpa detta även på arbetstagare som inte omfattas av avtalet eller annat tillämpligt kollektivavtal. Gäller mer än ett kollektivavtal för samma yrkesgrupp och område, bestämmer den myndighet som får sluta kollektivavtal för gruppen och området vilka villkor som ska tillämpas för arbets- tagare som inte omfattas av kollektivavtal (7 §). Beslut om lockout eller annan stridsåtgärd mot arbetstagare hos staten meddelas av (8 §). Enligt förordningens 10 § får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs i de frågor som avses i denna förordning eller i kollektivavtal som verket har slutit. Innan en myndighet, som företrädare för staten som arbetsgivare, utfärdar föreskrift som rör förhållandet mellan staten och dess arbetstagare och som ska gälla utanför myndigheten eller dess underlydande organ, ska myndigheten samråda med , om inte bestämmer annat. reglerar de generella anställningsvillkoren för arbets- tagare hos myndigheter under regeringen samt för arbetstagare hos icke-obligatoriska medlemmar. innehåller bestämmelser om anställningsvillkor såsom lön och olika typer av ersättningar, bisysslor, arbetstid, semester och annan ledighet samt uppsägningstid. innehåller även specialbestämmelser för vissa yrkesgrupper. tecknas i två versioner. Den ena versionen som kallas är tidsbegränsat och tecknas mellan Arbets- givarverket och för statstjänste- män, poliser och officerare (/S, P och O) samt . Den andra versionen kallas Villkorsavtal-T som är ett tillsvidareavtal. Detta tecknas mellan och Saco-S. och Villkorsavtal-T hette före Allmänt löne- och förmånsavtal (ALFA respektive ALFA-T). , som är ett kollektivavtal om trygghetsfrågor som gäller statsanställda, har förhandlats fram av och de fackliga organisationerna. trädde i kraft . sade upp med syftet att omförhandla detta. undertecknades en överenskommelse om två nya avtal mellan och /S, P, O, Saco-S och . De nya avtalen börjar gälla . Detta innebär att fortsätter att gälla fram till och med . ger personer som blir uppsagda på grund av arbetsbrist rätt till förlängd uppsägningstid i förhållande till vad som gäller enligt LAS eller enligt /Villkorsavtal-T. Avsikten med den förlängda uppsägningstiden är att personen i fråga ska ha möjlighet att hitta en ny försörjning innan uppsäg- ningstiden är slut. För personer som väljer att inte följa med vid en omlokalisering av arbetsplatsen till en annan ort och därför säger upp sig själv omfattas av . Detta gäller under förutsättning att arbetstagaren haft anställning/-ar som omfattas av avtalet som har varat i en följd under sammanlagt . Dessa personer har rätt till en s.k. omställningstid som bör motsvara den uppsägnings- tid personen skulle ha fått vid uppsägning på grund av arbetsbrist. En arbetstagare som under uppsägningstid deltar i utbildning genom försorg eller som är föremål för andra insatser från stiftelsen har vid behov rätt till tjänstledighet utan löneavdrag. En uppsagd arbetstagare som övergår till en ny tillsvidareanställ- ning har rätt till inkomsttrygghetstillägg (ITT) om avlönings- förmånerna är lägre i den nya anställningen än i den tidigare. Detta förutsätter dock att avtalsenlig lön tillämpas i den nya anställ- ningen. Syftet med ITT är att stimulera personer till att våga byta yrke eller bransch och ta ett nytt jobb även om lönen är lägre. Den som får en ny tillsvidareanställning med lägre lön än i tidigare statlig anställning har rätt till ITT under maximalt . Under det första och andra året i den nya anställningen motsvarar utfyll- naden hela löneskillnaden. Det tredje och fjärde motsvarar löne- utfyllnaden halva löneskillnaden. Utfyllnaden får dock inte över- stiga av tidigare lön. Om den nya anställningen är tidsbegränsad går det att ansöka om löneutfyllnad hos . Löneutfyllnad är ingen rättighet i utan beviljas efter individuell prövning. Beräkning av ersättningen vid löneutfyllnad är densamma som vid ITT. Det är möjligt att ansöka om löneutfyllnad för flera olika tidsbegränsade anställningar för totalt . En arbetstagare som har blivit uppsagd på grund av arbetsbrist har rätt till avgångsersättning när arbetstagaren får ersättning från arbetslöshetskassa (17 §). Avgångsersättningen ger en utfyllnad ovanpå arbetslöshetskassan som gör att personen totalt kommer upp i en ersättning som motsvarar av arbetsinkomsten som är fastställd av arbetslöshetskassan. Pensionsersättning är en rättighet för arbetstagare som omfattas av , som är uppsagd på grund av arbetsbrist och som har mindre än kvar till pensionsåldern enligt vad som föreskrivs i pensionsavtalet för statligt anställda PA 03. Detta förutsätter emellertid att personen inte har tackat nej till en lik- nande anställning hos arbetsgivaren. För att kunna betraktas som liknande anställning ska det vara fråga om en tillsvidareanställ- ning och ska i vart fall ha samma sysselsättningsgrad, ligga inom samma ort samt innebära bibehållen eller högre individuell lön. Även arbetstagare som inte har blivit uppsagda har i vissa fall rätt till pensionsersättning. Förutsättningar för detta är att arbets- tagaren har mindre än kvar till pensionsåldern enligt PA 03, att arbetstagaren avgår frivilligt och att avgången enligt arbets- givarens bedömning skapar möjlighet för en uppsägningshotad eller uppsagd arbetstagare att få en fortsatt eller ny anställning hos den egna arbetsgivaren eller hos en annan arbetsgivare. Pensions- ersättningen betalas ut fram till dess att arbetstagaren uppnår pensionsåldern enligt PA 03. Dessa bestämmelser gäller däremot inte för arbetstagare med lägre pensionsålder än med undan- tag för yrkesofficerare födda eller tidigare. Bestämmelsen om pensionsersättning gäller inte för tidsbegränsat anställda. Ansökan om pensionsersättning görs hos (). Om det finns särskilda skäl kan särskild pensionsersättning beviljas arbetstagare, som har lämnat sin statliga anställning på grund av uppsägning. En förutsättning för att arbetstagaren ska kunna beviljas särskild pensionsersättning är att vederbörande har fyllt , lämnade sin statliga anställning vid tidigast och är berättigad till ersättning från arbetslöshetskassa. Särskild pensionsersättning betalas ut till . Särskild pensionsersättning är inte en rättighet utan en möj- lighet enligt . Ansökan om särskild pensionsersätt- ning görs hos SPV. Enligt gäller avtalet även för en uppsagd arbets- tagare som har fått en ny tillsvidareanställning, i vilken arbets- tagaren inte omfattas av ett trygghetssystem, om han eller hon blir arbetslös på grund av arbetsbrist i den nya anställningen. Avtalet gäller i sådana fall under högst från det att den ursprungliga anställningen upphörde. Den som omfattas av och som inte har fått en ny anställning har rätt till företagshälsovård genom den tidigare arbetsgivaren efter det att anställningen har upphört. 4.1.13Omställningsavtalet och avtalet om lokala omställningsmedel Det nya Avtalet om omställning () och Avtalet om lokala omställningsmedel undertecknades av , för statstjänstemän, poliser och officerare (/S, P och O), Saco-S och , . Avtalen börjar gälla . Innebörden av dessa två nya avtal är att hela omställningskedjan hålls samman när det gäller lokala parters arbete med lokala omställ- ningsmedel och när det gäller det arbete som genomför på parternas uppdrag. Avtalet om lokala omställningsmedel syftar till att utifrån verk- samhetens behov bidra till finansiering av ett långsiktigt lokalt omställningsarbete. Detta arbete ska genom proaktiva omställ- ningsåtgärder och aktiviteter stödja både verksamhetens och arbets- tagarnas utveckling utifrån arbetslinjen och ett längre arbetsliv. Det lokala omställningsarbetet ska således bidra till såväl verksamhetens utveckling som omställning för arbetstagarna. Det kan till exempel bestå av åtgärder som ökar eller bibehåller arbetstagarens anställ- ningsbarhet eller ökar förutsättningarna i övrigt till ett längre arbets- liv. Detta i sin tur ställer i många fall krav på en långsiktig planering av omställningsåtgärder. reglerar vad som gäller när en statligt an- ställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist men även när en tids- begränsad anställning löper ut. omfattar alltså, till skillnad från som gäller för framställningen av detta betänkande, även gruppbefäl, soldater och sjömän som har tidsbegränsade anställningar i Försvarsmakten. Syftet med är att stödja arbetslinjen och enskildas möjlighet till ett längre arbetsliv samt den förändring och omstrukturering av de statliga verksamheterna som krävs vid var tid (1 kap. 1 §). Av 1 kap. 2 § framgår bl.a. att parternas avsikt är att stimulera arbetstagare till ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden genom tidiga och målinriktade aktiva omställ- ningsåtgärder. Dessa åtgärder ska utformas och anpassas utifrån arbetstagarens behov och förutsättningar och innebär att de kon- kreta omställningsåtgärderna kan skilja sig åt. kompletterar arbetsgivarens egna tidiga omställningsarbete och den allmänna arbetsmarknadspolitikens omställningsinsatser. gäller arbetstagare vars anställningsvillkor regleras eller brukar regleras genom kollektivavtal mellan Arbets- givarverket eller den arbetsgivare som verket bestämmer och någon av parterna på arbetstagarsidan i detta avtal eller en organisation som är ansluten till en sådan part. Avtalet gäller även för arbets- tagare som anställs med stöd av Avtal om utlandskontrakt och riktlinjer för anställningsvillkor vid tjänstgöring utomlands (URA) om inte arbetstagaren och arbetsgivaren har kommit överens om att anställningen inte ska omfattas av detta avtal. Kompletterande bestämmelser om avtalets tillämpningsområde finns bl.a. i avtalets 3 kap. 1 § som gäller för arbetstagare vars tidsbegränsade anställ- ning löper ut i enlighet med anställningsavtalet (1 kap. 3 §). I 1 kap. 5–6 §§ regleras arbetsgivarens respektive arbetstagarens ansvar. Arbetsgivaren ska bl.a. sträva efter att verksamhetens arbete med kompetensförsörjning underlättar behov av förändring, stödjer arbetslinjen och ett längre arbetsliv samt bidrar till och stimulerar arbetstagarnas utveckling och rörlig- het. I omställningssituationer ska arbetsgivaren ha de kontakter med som krävs och medverka till att syftet med omställningsavtalet uppnås så att arbetslöshet kan undvikas eller berörda arbetstagare kan komma ut i nytt arbete så snabbt som möjligt. Detta ska företrädesvis ske under arbetstagarens uppsäg- ningstid enligt detta avtal. Arbetstagare som omfattas av Omställ- ningsavtalet har bl.a. ett eget ansvar för att vara aktiva och delta i den planering som och arbetstagaren gör samt för att ta egna initiativ i syfte att få ett nytt arbete. kapitel två är tillämpligt på arbetstagare som sägs upp på grund av arbetsbrist. kapitel tre, som gäller för arbetstagare vars tidsbegränsade anställning löper ut i enlighet med ett anställnings- beslut och vars anställningstid hos den funktionella arbetsgivaren uppgår till i en följd, är av särskilt intresse att belysa då det är sådana här anställningar som innehas av anställda grupp- befäl, soldater och sjömän i Försvarsmakten4. För arbetstagare vars tidsbegränsade anställning löper ut är ram- tiden för omställningsförmåner enligt tredje kapitel från och med dagen efter att anställningen har löpt ut i enlighet med anställningsbeslutet5. Om arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om att ny anställning ska påbörjas hos arbetsgivaren, inom ramen för ett kortare anställningsavbrott enligt 3 kap. 1 § (), efter det att den tids- begränsade anställningen löpt ut, har arbetstagaren inte rätt till om- ställningsförmåner och någon ramtid börjar därför inte löpa (3 kap. 2 §). Arbetsgivaren ansvarar för att tillämpas i enlighet med avtalsvillkoren och parternas intentioner. Arbets- givaren ska bl.a., för att avtalet ska vara tillämpligt för viss arbets- tagare, en månad före dock senast i samband med att arbetstagarens anställning löper ut och under förutsättning att anställningen varat se till att arbetstagaren får information om sina rättigheter och skyldigheter enligt omställningsavtalet och skrift- ligen underrätta stiftelsen att arbetstagarens anställning löper ut (3 kap. 3 §). Enligt 3 kap. 4 § har arbetstagaren rätt att vara tjänstledig utan löneavdrag under av anställ- ningen för att genomföra planeringssamtal och andra åtgärder enligt 3 kap. 6 §6. 4Med funktionell arbetsgivare avses den myndighet eller annan av icke- obligatoriska medlemmar som arbetstagaren är anställd hos (se 1 kap. 4 § Omställnings- avtalet). 5Med ramtid avses den tid under vilken arbetstagaren kan komma i fråga för omställ- ningsförmåner enligt omställningsavtalet (se 1 kap. 4 § ). 6Av 3 kap. 6 § framgår bl.a. att syftet med planeringssamtal är att erbjuda proaktivt samtalsstöd för arbetstagarens fortsatta kompetens- och karriärplanering i syfte att stödja arbetstagarens rörlighet på arbetsmarknaden. Den arbetstagare som fort- farande är arbetslös efter det att den tidsbegränsade anställningen löpt ut har därutöver rätt till ett uppföljningssamtal med stiftelsen. De aktiva omställningsförmåner som arbetstagare vars tidsbegrän- sade anställning löper ut har rätt till under avtalets ramtid anges i 3 kap. 5 § och utgörs av: samtal och andra åtgärder enligt 3 kap. 6 §, individuella omställningsåtgärder i stiftelsens regi enligt 3 kap. 7 §, samt ekonomisk förstärkning i form av a-kasseförstärkning och inkomstförstärkning vid ny anställning med lägre lön enligt 3 kap. 8 §. Har anställningen hos en och samma funktionella arbetsgivare varat i en följd har arbetstagaren rätt till sådana samtal och åtgärder som anges i 3 kap. 6 §. Har anställningen hos en och samma funktionella arbetsgivare varat i en följd har arbetstagaren rätt till såväl samtal enligt 3 kap. 6 § som individuella omställningsåtgärder enligt 3 kap. 7 § samt viss ekonomisk förstärk- ning enligt vad som framgår av 3 kap. 8 § sjätte stycket. Har anställningen hos en och samma funktionella arbetsgivare varat , varav i en följd och (sammantaget anställningstid inom ramen av ) har arbetstagaren utöver förmåner enligt 3 kap. 6 och 7 §§ rätt till ekonomiska förstärkningar enligt 3 kap. 8 §. Enligt 3 kap. 7 § kan arbetstagare vars tidsbegränsade anställning löper ut och kvalificerar sig för omställningsåtgärder, tidigast från och med dagen efter att anställningen har löpt ut, ta del av indi- viduellt anpassade omställningsåtgärder i syfte att stödja ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden. Det är som i dialog med arbetstagaren bedömer vad som är relevanta åtgärder för viss individ inom ramen för de riktlinjer som ligger till grund för individuella omställningsåtgärder enligt avtalet. Arbetstagarens individuella behov av åtgärder för att så snabbt som möjligt få ett nytt arbete är utgångspunkten för den handlingsplan som arbets- tagaren och ska ta fram och som ska ligga till grund för planeringen av relevanta omställningsåtgärder. För den som anställning kvalificerat sig till indi- viduella omställningsåtgärder men inte till ekonomiska förstärk- ningar (se 3 kap. 5 § andra stycket p. 2 och p. 3) är utgångspunkten att ekonomiska ersättningar inom ramen för de individuella åtgärd- erna endast kan utgå till den enskilde när det är nödvändigt för genomförandet av viss åtgärd och då i begränsad omfattning. Inom det statliga avtalsområdet möjliggörs utifrån ett verksam- hetsbehov långa tidsbegränsade anställningar genom centrala kollek- tivavtal eller författningar. Enligt 3 kap. 8 § motiverar detta att ekonomiska förstärkningar enligt vissa förutsättningar kan utgå till arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar löper ut. Arbetstagare som omfattas av tredje kapitel och som kvalificerar sig för ekonomisk förstärkning kan tidigast från och med dagen efter att anställningen har löpt ut, ta del av ekonomisk förstärkning i syfte att stödja ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden. Ekonomisk förstärkning kan inte utgå för tid efter att arbetstagaren fyllt . De ekonomiska förstärkningarna kan utgå under en ramtid av efter det att anställningen har löpt ut och under sammanlagt högst 740 eller . De ekonomiska förstärkningarna utgörs av: med a-kasseförstärkning, och med inkomstförstärkning vid ny anställ- ning med lägre lön än den kvalificerande anställningen, samt som kan disponeras för endera av dessa ekonomiska förstärkningar utifrån arbetstagarens individuella behov. Arbetstagare som är berättigad till a-kasseförstärkning och som när den 300:e dagen (200 + enligt ovan) infaller har barn har rätt . För arbetstagare vars tidsbegränsade anställning hos en och samma funktionella arbetsgivare har varat i en följd enligt 3 kap. 5 § andra stycket p. 2 kan a-kasseförstärkning endast utgå under högst . Arbetstagaren ansöker skrift- ligen om de ekonomiska förstärkningarna enligt ovan hos stiftelsen som prövar, beräknar och fattar beslut om utbetalning av dessa. Utbetalningen ska ske löpande. I tredje kapitel regleras vidare de särskilda förutsättningarna för a-kasseförstärkning, inkomstförstärkning vid ny anställning med lägre lön samt rätten till efterskydd och före- tagshälsovård. fjärde kapitel innehåller bestämmelser om omlokalisering och omställningsnämnden. femte kapitel innehåller vissa övergångs- bestämmelser. Av 5 kap. 3 § framgår att en arbetstagare som vid ikraftträdande har varit tidsbegränsat anställd i en eller flera anställningar, inom det statliga avtalsområdet, under och vars anställning löper ut omfattas av samtliga omställnings- förmåner enligt 3 kap. 5 §. Detta gäller även i de fall anställningen förnyas hos samma funktionella arbetsgivare efter avtalets ikraft- trädande. Kortare anställningsavbrott om får förekomma. Denna bestämmelse innebär alltså att vissa nu anställda GSS kommer att omfattas av ovan nämnda förmåner när deras tids- begränsade anställning i Försvarsmakten löper ut. gäller tills vidare med en ömsesidig uppsägningstid av 12 månader (6 kap. 1 §). 4.2Särskild reglering på Försvarsmaktens område 4.2.1Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Försvarsmaktens övergripande ansvar och uppgifter framgår av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Enligt 1 § är Försvarsmaktens övergripande ansvar att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar. Grunden för detta ska vara för- mågan till väpnad strid. Myndigheten ska kunna försvara och främja svensk säkerhet genom insatser nationellt och inter- nationellt (2 §). Vidare ska Försvarsmakten kunna upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och värna suveräna rättigheter och nationella intressen utanför det svenska territoriet. Dessa uppgifter ska Försvarsmakten kunna utföra själv- ständigt, men även i samverkan med andra myndigheter, länder och organisationer. Myndigheten ska även med dess befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. Förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet innehåller närmare bestämmelser om Försvarsmaktens stöd till statliga myn- digheter, kommuner, landsting och enskilda (se avsnitt 4.3.4). Bland Försvarsmaktens verksamhetsuppgifter ingår att bedriva omvärldsbevakning och kunna upptäcka och identifiera yttre hot mot , svenska intressen och de insatser som deltar i och att ta fram underlag för beslut om höjd beredskap7 samt om insatser samt underlag för beslut om förändringar i insatsorganisa- tionens utformning och beredskap (3 §). Försvarsmakten ska med myndighetens tillgängliga resurser kunna påbörja en insats efter ett beslut. Vid beslut om höjd beredskap ska Försvarsmakten kunna använda hela insatsorganisa- tionen för att möta ett militärt hot mot och svenska intressen. Försvarsmakten ska kunna förebygga konflikter och verka vid alla konfliktnivåer. Myndigheten ska ha förmåga att genomföra såväl kortvariga som långvariga insatser mot såväl reguljära som irreguljära styrkor samt kunna utföra räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser. Därutöver ska Försvarsmakten kunna stödja och genomföra insatser för säkerhetssektorreformer och bidra till uppbyggnaden av andra länders försvarsförmåga. Med myndig- hetens befintliga förmåga och resurser ska den även bidra till stöd för humanitär verksamhet. Myndigheten ska kunna ge och ta emot militärt stöd (3 a §). Särskilda uppgifter för Försvarsmakten fram- går av instruktionens 3 b §. Försvarsmakten har rätt att meddela föreskrifter för Fortifika- tionsverket, , Totalförsvarets forsknings- institut och för den del av dessa myndigheters verksamhet som under höjd beredskap ska bedrivas av Försvars- makten (39 §). Försvarsmakten får även meddela föreskrifter i fråga om skyldigheten för att tillhandahålla vissa logistiktjänster för att Försvarsmakten ska kunna fullgöra verksam- het under höjd beredskap. Vidare får Försvarsmakten meddela övriga statliga myndigheter föreskrifter i frågor om signalskydds- 7 I lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap anges vad som avses med höjd beredskap. Höjd beredskap kan vara skärpt beredskap eller högsta beredskap. All samhälls- verksamhet som bedrivs under högsta beredskap är totalförsvar. Är i krig råder alltid högsta beredskap. Är i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen besluta om skärpt eller högsta beredskap. Föreskrifter om hur höjd beredskap regleras anges i förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. tjänsten inklusive säkra kryptografiska funktioner inom totalförsvaret (vissa undantag finns i instruktionens 32 a och 33 §§). 4.2.2Förordning (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet