sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Hans personliga varumärke var hans slipsar. De var van- ligen färggranna, blommiga och ganska dramatiska. [] kom han till möten med slipsen över axeln, som om han bara rusat in i en blåsig dag. Beundrandet av handlar inte enbart om utseende och rörelse- mönster utan även om vilket kön och vilken position på arbets- platsen han har. Roper visar vidare hur övriga arbetskamrater imiterade beteende och klädsel. Exempelvis började de knyta sina slipsar på samma sätt som . Det sätt som Roper lyfter fram begäret i sin studie kan kopplas till forskningen om och forskningen om samt studien om rekryte- ring av företagsledare. I undersökning framträder vad hon kallar närings- livsfantomen som är relaterat till den borgerliga mannen som i sin tur konstrueras efter vad som anses vara ett välordnat yttre, hög arbetskapacitet, social kompetens och brett nätverk et cetera (, 2003). I källmaterial finns exempel på manliga idealbilder som hyllas för sin goda vänskap, sin generositet, styrka och driftighet som ledare (, s. 180). Och i min egen forskning om framträder en tydlig idealbild där medlemmar beundras för sina utseenden, sina kun- skaper, den moral de praktiserar och för att de är kända personer. Den man som porträtteras är en sorts offentlig hjälte som vill göra avtryck i världen, genom att vara ärlig, arbetsam och yrkesmässigt framgångsrik (, 2007 s. 217 ff.). Ett exempel från källmaterialet: [] Det stod en air av äldre gentleman kring honom. Alltid klädd i svart kostym, ibland med citybyxor och grå väst. Han nästan seglade fram med det vita håret lätt fladdrande. Det var som om han var sändebud i . Citatet är från en av egna jubileumsskrifter och jag menar att det liknar Ropers exempel. I ljuset av dessa exempel är det tydligt hur position i social struktur sammanfaller med kön. Vidare visar exemp- len hur tydliga manliga ideal förstärks genom vänskap och beundran samt skapar skarpa gränser av inkludering. Men vad händer om dessa mönster utmanas av den som normalt sett är exkluderad? 7Känslor av olust eller välbehag: när kvinnor är närvarande Kvinnors närvaro på manliga arenor kan vara ett sätt att störa eller bryta den manliga gemenskapen. Dock behöver det inte alltid leda till ett brott i rådande ordning utan beroende av hur många kvinnorna är och hur pass kompatibla de är med männens värderingar samt att de finner sin förväntade plats i strukturen, så kan det snarare leda till en ökad homogenitet. Genusforskaren har använt sig av begreppet kulturell klon för att beskriva den manliga homogeniteten som ockuperar vissa platser i samhället. Hon har också med sin forskning visat hur ett visst inslag av olikhet inte behöver rubba en tvingande homogenisering. Essed menar att en begränsad blandning av kön och etnicitet till och med kan förstärka kravet på homogenitet. För avvikande nykomlingar gäller det att visa sig lojala och extra kompatibla med de konservativa idéerna (Essed, 2004). Mina studier och samt pekar samtliga mot två tydliga mönster; ett där kvinnor antingen var en anomali som väckte känslor av olust eller det motsatta, något som passade väl in bara de framförde kön på ett för kvinnor traditionellt sätt, så skapade det snarare känslor av välbehag. På samtliga arenor var kvinnor inte direkt välkomna, chefsfruarna förväntades upprätthålla ett välordnat hem och sköta representa- tionen, kvinnornas främsta uppgift under jakten var att vara jakt- värdinna, vilket kunde innefatta tebjudning och middag efter jakten. Och i , då de inte var välkomna, så hjälpte de männen med den sociala filantropiska biten samt deltog vid middagar. De åsikter som framfördes när det kommer till varför kvinnor inte fanns representerade på ledande chefsposter handlade främst om deras bristfällighet. Exempelvis menade informanterna att det fanns för få kvinnor på beslutsfattande positioner. De hade fel utbild- ning eller var i fel branscher, valde fel jobb, alternativt valde bort rätt jobb, inte var intresserade, födde barn, saknade nätverk, var olika män eller försökte för mycket. När det kommer till så ansågs kvinnorna av en del med- lemmar störa den manliga gemenskapen. En av mina informanter menade att det blev en helt annan stämning när det kom in kvinnor i klubben det blir så jollrigt [med kvinnor] och det blir inte samma råa stil [] när det bara är män som träffas menade informanten . Männen fick plötsligt lägga band på sig och det förstörde gemen- skapen mellan männen menade (, 2007, s. 204). Den motsatta positionen var de män som menade att kvinnorna med sin närvaro bidrog till verksamheten med sina mjukare sidor, sina specifika erfarenheter och sin skönhet. Den könskomplementära rollen med andra egenskaper än män återspeglas även i studie (, 2003 s. 187 f.). I användes kvinnan som objekt för att skapa sammanhållning mellan männen. De ville gärna porträttera sig själva som kvinnotjusare. De beskrev också ofta den natur som de jagade i som kvinnlig och oberäknelig. En sammanhållande tråd mellan männen var att de inte bara beskrev sig som duktiga jägare av småvilt utan även av att förföra kvinnor. 8Motståndets möjligheter: sammanfattande diskussion Jag har i texten försökt beskriva hur platsen alternativt den sociala positionen i en samhällelig hierarki tillsammans med kön skapar ett förväntat handlingsmönster av individer och grupper. Jag har även visat hur mäns benägenhet att orientera sig mot andra män har tydligt vidmakthållande funktioner av rådande maktförhållanden. Känslor däremot kan här både ha en frigörande funktion, eller som motreaktion mot något som hotar stabiliteten, alternativt som kon- soliderande kraft av rådande strukturer. Mina exempel kom från forskning om män i näringslivet men kan enkelt bytas ut mot andra grupperingar från andra samhällsklasser och med andra intresse- funktioner. Homosocialiteten kommer att finnas där och känslorna samt platsens betydelse och dess specifika normativa landskap. För att skapa ökad förståelse kring dessa mekanismer är det viktigt att genomföra studier även om andra grupperingar utifrån dessa per- spektiv. Min fokusering på näringslivets män hänger ihop med att de både har tolkningsföreträde, problemformuleringsmakt och tillgång till kapital för att skapa förändring. Att en relativt homogen grupp av individer har dessa privilegier är givetvis problematiskt. Hur skulle då ett motstånd till detta kunna se ut? De perspektiv som jag har utgått ifrån har som grund ett social- konstruktivistiskt förhållningssätt, det vill säga att människor och platser inte har några förutbestämda inre essenser utan är socialt kon- struerade. Våra världsbilder hade lika gärna kunnat se annorlunda ut och förändras också . Häri ligger också förändrings- potentialen, jag menar att våra identiteter måste ständigt göras och själva stabiliteten i upprepningen innebär både en möjlighet till förändring eller förstärkning av rådande normer. Utifrån detta perspektiv går det inte att få till stånd en snabb förändring utan ett jämställdhetsarbete måste vara en ständigt pågående process. Att ifrågasätta, bryta förväntade handlingsmönster, synliggöra och visa på alternativ skapar ibland starka reaktioner av oro och känslor av att bli kränkt. Reaktioner behöver inte vara ett dåligt tecken utan snarare en indikation av att man lyckats rubba något som både är normerande och sårbart. Jag menar också att en ökad synlighet av exempelvis kvinnor eller av människor med icke förväntad klass- tillhörighet, etnisk bakgrund eller sexuella preferenser på särskilda geografiska platser, eller till och med i vissa offentliga samtal triggar känsloreaktioner som är av negativ karaktär men där det kan finnas potential till förändringar. Även åsikter och företeelser som på något sätt utmanar givna positioner tycks skapa känslor av upprördhet. Den svenska jämställdhetsdebatten är ett typiskt sådant ämne som blossar upp i aggressiva diskussioner och där det växer fram antifeministiska bloggar bland både män och kvinnor. De kan bli indignerade över olika ämnen som det är svårt att förutspå. Det kan vara allt ifrån att det finns en internationell kvinnodag men inte en mansdag, eller den aktuella hen- diskussionen. Ämnen som ligger på gränsen till det löjeväckande och därför också öppnar upp till en kritik mot de reaktioner som en del människor ger uttryck för. Här är facebooksidan vita kränkta män ett bra exempel på hur man kan förvandla de kränkta männens texter till bitande satir över de samhällstrukturer som trots allt fortfarande existerar. De problem som jag har lagt fram kan givetvis beskrivas på ett annat sätt och då få helt andra innebörder. Jag menar att det därför är viktigt hur man väljer att rent teoretiskt beskriva förhållanden, begrepp och perspektiv eftersom det innebär normativa ställningstag- anden som i förlängningen pekar ut hur problemen bäst bör hanteras. , (2004) The cultural politics of emotion. , (2003) Ordnade praktiker. En studie av status, homosocialitet och maskuliniteter utifrån två närpolisorganisationer. , (1990) Stratification, emotional energy, and the transient emotions. (red) Research agendas in the sociology of emotions. Cresswell, (1996) In place/out of place : geography, ideology, and transgression. , , (1987) Bilder ur männens historia. , (1990) Gender Trouble. (2004) Emotioner, vardagsliv & samhälle: en introduktion till emotionssociologi. , (1998) En historia om manlig gråt I Rädd att falla. Essed, (2004) "Cloning amongst professors: norma- tivities and imagined homogeneities I . , (2003) Understanding emotion at work. , (2007) Vi är bara några kompisar som träffas ibland – som en manlig arena. Normal förlag: . , (2006) Homosocialitet som könsordnande process. Ingår i: (Print). Kousmanen, (2001) Finnkampen. En studie om finska mäns liv och sociala karriärer i . , (1996) Broderskapets logik. Ingår i: Kvinnoveten- skaplig tidskrift. Lipman-Blumen (1976) Toward a homosocial theory of sex roles: An explanation of the sex segregation of social institutions. (1998) Gör kläderna mannen? : om maskulinitet och femininitet i unga mäns bruk av kläder, smycken och dofter. , Catwalk för direktörer. Bolags- stämman – en performativ performance av maskuliniteter. Paper presenterat på den nordiska mansforskningskonferensen, Den gode, den onde, den normale, . , (2010) Broderskap i näringslivet: en studie om homosocialitet i jaktklubb 1890–1960. Roper, (1996) Seduction and succession. Circuits of homosocial in management. Collinson, Hearn (red). Men as managers, managers as men. Critical perspectives on men, masculinities and management. Män, föräldraledigheten och föräldraförsäkringen är docent i sociologi och anställd vid Sociologiska institu- tionen/Demografiska avdelningen vid . Hon forskar om familjepolitik, familj och arbete samt familjedemografiska frågor. Hon har bl a skrivit om fördelning av föräldraledighet och olika konsekvenser av föräldra- ledighetsuttag för mamman och pappan samt gjort nordiska jämförelser. Duvander arbetar inom Social Policy and in Europe. (SPaDE) och Research in Nordic Demography (SUNDEM). Varför är föräldraledighet viktigt för jämställdhet? Utvecklingen av föräldraförsäkring ........................ Skillnader mellan mammor och pappor? Utveckling av mäns andel av uttaget ..................................... Vad påverkar pappans uttag? Vad är trenden? Vad kan ett individualiserat regelverk leda till? Mäns föräldrapenninguttag har ökat sedan som första land i världen införde inkomstbaserad föräldrapenning som mamman och pappan kunde dela på 1974. använder över fyra femtedelar av alla pappor någon föräldrapenning och de använder en ökande del av tiden. Det kan vid första anblick låta positivt, men många anser att ökningen går alldeles för långsamt. har flera reformer och en mängd kampanjer riktat in sig på att få föräldra- penningen mer jämställt fördelad. Trots detta har vi långt kvar och förslag om hur utvecklingen ska påskyndas finns från flera håll. En viktig aspekt är att kunna mäta hur långt vi har kommit och hur mycket föräldrar delar på ledigheten. Vad döljer sig bakom måtten av föräldraledighet? Är föräldra- penningdagar, föräldraledighet och tid med barnen samma sak? Tar vissa pappor hälften av tiden och andra inte någon tid alls? Eftersom svensk föräldraförsäkring är mycket flexibel kan en mängd olika uttagsmönster dölja sig bakom den ofta refererade siffran som visar att pappor tar av alla föräldrapenningdagar. Mönstren kan se olika ut för Kvinnor och män och mellan olika grupper av kvinnor och män. Denna rapport kommer att efter en bakgrund om föräldra- försäkringens utveckling ge en beskrivning av de rättigheter som föräldrar har till föräldraledighet och de möjligheter som finns att använda föräldraledighet för kvinnor och män. Måttet på föräldra- penninguttag kommer att nyanseras och kompletterande mått presenteras för att ge en rikare förståelse av skillnader mellan kvinnors och mäns föräldraledighetsanvändande. Kapitlet kommer också att beskriva vad vi vet om hur olika pappor använder föräldraledighet och vilka skillnader som finns mellan grupper. Efter en kort nordisk utblick diskuteras utvecklingen samt vad en individualisering av föräldraförsäkringen skulle kunna leda till. Men först tar jag upp frågan om varför det är viktigt att mammor och pappor delar på föräldraledigheten1. 1 Tack för kommentarer av och samt sekretariatet för Utredningen om män och jämställdhet. 2 Varför är föräldraledighet viktigt för jämställdhet? Frågan som bör ställas är varför det är viktigt att pappor tar föräldra- ledighet. Både politiker och andra aktörer i samhället fokuserar på delad föräldraledighet som en indikator på jämställdhet. Man tänker sig att om pappor tar föräldraledighet kommer kvinnor få en lättare arbetsbörda hemma och även kunna återgå i förvärvsarbete tidigare. Det frigör kvinnors tid (prop. 1993/94:147 och prop. 2000/01:44). män ta större del av hushållsarbetet, inklusive barnvård. Detta är viktigt då jämställdhet i hemmet är grundläggande och står i relation till jämställdhet i arbetslivet (prop. 1993/94:147 och prop. 2000/01:44). kvinnors och mäns beteende på arbetsmarknaden bli mer lika och statistisk diskriminering kommer att minska (Thoursie 2005). Därutöver anges ofta som skäl att barnen ska få tillgång till två föräldrar. Detta innebär en riskspridning för barnen och det ses som positivt med flera nära vuxna. Att få tillgång till båda föräldrarna var till exempel nämnt i direktiven till föräldraförsäkringsutredningen (SOU 2005:73). nämns mer sällan att barn har behov av både mamma och pappa, men att det är att bättre med fler tillgängliga föräldrar. Viss internationell forskning fokuserar på skillnaden mellan vad mammor och pappor kan erbjuda, men ofta blandas effekter av att leva med en ensamstående förälder samman med att inte ha tillgång till föräldrar av båda könen. Ett sätt att komma runt detta är att jämföra barn till samkönade och olikkönade föräldrapar (se till exempel Biblarz och 2010). Skillnader i exempelvis barns hälsa och utveckling tenderar då att vara marginella beroende på förälderns kön och förutom förmåga till amning är skillnader i föräldraförmågor snarare sociala än biologiska (Lamb 1997). angavs ofta att det var positivt för mäns självutveckling att ta hand om barn, detta var bland annat ett vanligt förekommande argument i kampanjer från (2002, och ). Det finns även forskning som visar att många män motiverade ledighet med individuella skäl, som till exempel att de behövde ett avbrott från arbetet (1998, Lammi- Taskula 2007, 2004). ses pappors föräldraledighet snarare som ett ansvar och inte något man gör för sin egen skull. Ett mer ideologiskt skäl för att män ska använda föräldraledighet är att föräldraförsäkringen, precis som resten av social- försäkring, utgår från individuell grund. Att ta hand om sina barn är en individuell rättighet och skyldighet. Föräldraförsäkringen skyddar för inkomstbortfall vid barnvård, precis som sjukförsäkring, arbetslös- hetsförsäkring och pension individuellt skyddar inkomsten vid annan frånvaro från arbete. Kunskapen om ifall mäns föräldraledighet leder till jämställdhet är knapphändig. Detsamma gäller föräldraledighetens påverkan på andra utfall, till exempel fortsatt barnafödande och övrig familje- dynamik. Det beror till stor del på svårigheter att studera detta. Dels behövs långa uppföljningstider och dels är det svårt att kon- struera studier som utesluter selektionsmekanismer in i föräldra- ledighet. Det finns ett stort intresse för frågan vad pappans föräldra- ledighet leder till och flera studier visar på sambandet mellan pappans tidiga engagemang i barnens liv och senare engagemang (se översikt i exempelvis Brandth och Gislasson 2010). En studie visar till exempel att om pappan tar föräldraledighet och föräldrarna senare separerar är det troligt att hans kontakt med barnet är mer frekvent än om han inte tog föräldraledighet i samma utsträckning (Duvander och 2009). Andra studier visar samband mellan mäns föräldraledighet och exempelvis hälsa (, och 2007, och 2010). De flesta av dessa studier kan inte skilja på selektion och kausalitet, det vill säga det är svårt att veta om det är pappans föräldraledighet som leder till utfallet, eller om det är en viss typ av pappor som tar föräldraledighet och skulle fått samma utfall även om de inte haft möjlighet till föräldraledighet. En avancerad gissning är att verkligheten ofta är en kombination av att vissa pappor tar ledigt men att också ledigheten i sig ökar sannolik- heten för vissa utfall. Det är troligt att pappor som är intresserade av barn tar lång ledighet men att ledigheten också stärker kontakten med, och intresset för barnet. Svensk familjepolitik är ofta associerad med en rad positiva aspekter, såsom jämställdhet (kvinnligt förvärvsarbete och manlig hemarbete inklusive barnomsorg), lägre barnfattigdom och eko- nomisk jämlikhet (Gornick och Meyers 2008, Ferrarini 2006, Ferrarini och Duvander 2010). Men det kan finnas problem med system ifall exempelvis föräldraledigheten används ojämställt och kvinnor är hemma mycket längre än män. Detta kan ge följder såsom att kvinnor slår i glastak på arbetsmarknaden (Datta Gupta m fl. 3 Utvecklingen av föräldraförsäkring Föräldraförsäkringen hävdas ofta vara vändpunkten som förvandlade till ett land där familjeförsörjning bygger på två inkomsttagare, från att ha byggt på en inkomst per familj (2011, Ferrarini och Duvander 2010). Andra förändringar gick i samma riktning, till exempel införandet av individuell taxering och utbyggnad av offentlig barnomsorg (2011). När föräldraförsäkringen infördes innebar den sex månaders föräldrapenning av den tidigare inkomsten att fördelas mellan föräldrarna såsom de själva önskade. Diskussionen handlade då om jämställdhet mellan könen, främst genom att kvinnor skulle få möjlighet att förvärvsarbeta men även pappans ansvar i hemmet var viktigt (2002). Det betonades också att föräldrar skulle ha valfrihet att välja vem som skulle vara hemma. Att många pappor skulle använda sin rätt att vara hemma bedömdes inte som troligt och därmed inte heller att kostnaden för samhällsekonomin skulle bli stor av att låta pappor använda försäkringen (2011). Att föräldrapenningen begränsades var motiverat både av att kostnaden borde hållas nere och att eftersom det var troligt att kvinnor skulle använda störst del av ledigheten kunde det leda till ojämställdhet på arbetsmarknaden om man möjliggjorde längre förvärvsavbrott. 1970- talet var av stark expansion inom den offentliga sektorn och det fanns ett stort behov av den kvinnliga arbetskraft som en tvåför- sörjarmodell frigjorde (Stanfors 2007). Argumenten om att längre ledighet kunde leda till ojämställdhet på arbetsmarknaden glömdes bort då föräldrapenningen förlängdes stegvis. ökade föräldrapenningen och 1989 (2013, nätkälla). Den inkomstrelaterade ersättningen hade då kompletterats med tre månaders ledighet med en låg garantinivå, samma nivå som föräldrar utan tidigare inkomst fick under hela ledigheten. Tonvikten i diskussionen kring delad föräldrapenning försköts med tiden från att handla om kvinnors förvärvsarbete till att betona mäns ansvar för barn och hushåll. Efter en lång och intensiv offent- lig debatt införde borgerliga koalitionsregering en reserverad månad i föräldraförsäkringen (et al. 2011, 2002, 2011, Inspektionen för socialförsäkringen 2012). Detta innebar att reserverades till vardera föräldern och kunde inte användas av den andra föräldern. Sam- tidigt som den reserverade månaden infördes individualiserades Individualiseringen innebar att hälften av dagarna tillföll vardera föräldern. För att en förälder ska kunna använda mer än hälften av dagarna behöver den andra föräldern godkänna detta genom underskrift. hade den första användaren (ofta mamman) kunnat använda hur stor del hen ville. Den andra reserverade månaden infördes av en socialdemokratisk regering. Denna reform uppmärksammades betydligt mindre än den första reserverade månaden (2011). Motståndet mot reformen var inte heller lika stort, eftersom föräldrapenningen förlängdes med en månad till dagens 16 månader. Det maximala antalet föräldrapenningdagar en förälder kunde använda minskade därmed inte med reformen. Argumentet om att pappors föräldrapenninguttag inkräktade hemma var alltså inte giltigt. handlade debatten kring föräldraledighet i mycket om att rätten att föra över dagar mellan föräldrarna borde slopas. Starka krafter, både fristående debattörer och inom fackföreningsrörelsen, arbetade för en sådan utveckling (se till exempel 2004) och en föräldraförsäkringsutredning tillsattes (SOU 2005). Utredningen föreslog bland annat en tredelad 15 månaders föräldrapenning, en del till mamman, en del till pappan och en del att fördela som föräldrarna ville. Vidare föreslog utredningen att föräldrapenningen skulle användas , men att obetalda kontaktdagar skulle finnas därefter. Skyddet av föräldrars sjuk- penninggrundande inkomst skulle också förlängas från 12 månader , något som särskilt skulle påverka pappans möjlighet till att flexibelt använda försäkringen. Det fanns emellertid inget starkt partipolitiskt stöd för en individualisering, eller mer reserverad tid till vardera föräldern, och nästa reform blev istället en jämställdhetsbonus 2008 (Inspektionen för socialförsäkringen 2012). Bonusen infördes av en borgerlig koalitionsregering med ett vårdnadsbidrag som kommunerna kunde välja att införa (2013a). Jämställdhetsbonusen infördes för att öka de ekonomiska driv- krafterna att dela föräldrapenningen jämställt och bygger på att inkomstskillnaderna mellan föräldrarna ska få mindre betydelse vid delning av föräldrapenning. Efter att de två reserverade månaderna är använda kan föräldrar få bonus när de delar på föräldrapenningen. Den kritik som jämställdhetsbonusen fick när den infördes var att den var krånglig, att pengarna betalades ut upp till och att man var tvungen att bevisa att den andra föräldern var i arbete eller studier (Inspektionen för socialförsäkringen 2012). reglerna, kravet om andra förälderns aktivitet togs bort och bonusen betalas nu ut utan fördröjning. Jämställdhetsbonusen och vårdnadsbidraget kan till del ses som en vändpunkt där även valfrihet för föräldrar betonas (Ferrarini och Duvander 2010, Duvander och Ferrarini 2013). Grundtanken om att den ekonomiska familjepolitiken ska innebära starka drivkrafter till kvinnligt förvärvsarbete och relativt snabb återgång i arbete efter barn existerar nu som det finns en betoning på för- äldrars fria val att vara hemma länge med sitt barn. Valfriheten ger naturligtvis upphov till större skillnader mellan föräldrar och utrymme för både ojämställda och ojämlika val. Skillnader mellan kön men också inom kön, till exempel mellan pappor med och utan arbete kan öka i valfrihetens namn. I är rätten till ersättning och rätten till föräldraledighet skilda från varandra. Detta skiljer från många andra länder.