sou · H2B368 · 2014-10-08 00:00:00 — Utredningen bedömer att det är svårt att i för- väg utvärdera förslagens effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor, men att sådana effekter är oundvikliga beroende på hur fördelningen mellan män och kvinnor ser ut i de olika bransch- grupperna . Inget av de förslag som utredningen lägger fram är uttryckligen motiverat att påverka jämställdheten mellan män och kvinnor. De av utredningen föreslagna regelförändringarna förväntas med- föra dels initiala merkostnader och dels ökade löpande kostnader för . De initiala kostnaderna är främst hänförliga till systemanpassningar, extern information till företagen, intern information till personal samt framtagning av nya och omarbetning av befintliga blanketter. har beräknat de totala initiala kostnaderna till . De ökade löpande kostnaderna till följd av utredningens förslag består främst av kostnader för kontroll och utredningar i samband med faststäl- lande av belopp. Verket har beräknat dessa kostnader till . Verket bedömer att övriga löpande ökade respektive minskade kostnader till följd av förslagen, i stort sett kommer att ta ut varandra varför dessa inte har beloppsbestämts. Initiala kostnader för förslaget enligt har utifrån utredningens förslag beräknat effekterna för verksamheten. Förslagen kommer att påverka ett stort antal företag men även privatpersoner. bedömer att en väsentlig del av de initiala kostnaderna kommer att bestå av ny extern information i olika former där kontakterna med Skatteupplysningen bedöms bli omfattande. bedömer att kommer behöva göra anpassningar i minst tolv olika befintliga system/flöden till följd av utredningens förslag. Verket bedömer att inga nya system behöver skapas. De sammanlagda initiala kostnaderna för dessa anpassningar har av verket beräknats till . Den externa information behöver lämna med anled- ning av förslaget kommer att ske via skatteupplysningen/service- kontoren, webbplats och broschyrer. Vid taxering lämnades, enligt verket, 789 096 NE-bilagor samt 148 014 N3A-bilagor. Sammanlagt finns således 937 110 enskilda näringsidkare och fysiska delägare i handelsbolag som skulle kunna beröras av utredningens förslag. Vidare lämnades 118 898 K5-bilagor och 22 276 K7-bilagor. Sammanlagt har därmed 141 174 fastighets- försäljningar redovisats. bedömer att en del av dessa kommer att beröras av förslaget om ett ändrat stickår. Sammantaget gör verket bedömningen att cirka 1 000 000 personer på ett eller annat vis berörs av de olika förslagen. uppskattar att av ovanstående per- soner kommer att vända sig till skatteupplysningen för att få hjälp med sina frågor (via telefon eller mejl) eller till ett servicekontor (personligt besök). Detta innebär 200 000 kontakter med skatteupp- lysningen/servicekontoren vilket då ger en kostnad på (ett samtal kostar , ett mejl och ett besök på ett servicekontor , den sammanvägda kostnaden uppskattas av verket till per kontakt). I linje med inriktning på e-vägen kommer arbetet med att föra ut information om de nya reglerna inriktas på webbplats. Detta innebär enligt verket att en stor del av dagens information på webbplatsen kommer att behöva omarbetas. Detta arbete beräknar verket kommer kosta (à /tim). bedömer att myndigheten kommer behöva göra stora omarbetningar i främst tre broschyrer som ges ut. Dessutom bedömer verket att det behövs vissa mindre omarbetningar av ytterligare nio broschyrer. Kostnaden för detta har redovisats uppgå till (à /tim). Totalt beräknar kostnaden för extern information till . Utbildningskostnaderna består dels av framtagning och omarbet- ning av utbildningsmaterial samt tidsåtgång för de anställda att gå utbildningen. Framtagande av utbildningsmaterial för nyhetsutbild- ning samt större eller mindre omarbetningar av åtta befintliga utbild- ningar som berörs av utredningens förslag, beräknar kommer att kosta (á /tim). uppskattar att det finns cirka 1 500 anställda inom myndigheten som kommer behöva nyhetsutbildning i någon form. Antalet utbildningsdagar för dessa beräknas per anställd i snitt. Verket beräknar därmed kostnaden för genomförandet till (1 500 x x /tim). Totalt uppgår kostnaderna för intern information med anledning av förslaget till . Framtagning av nya och omarbetning av befintliga blanketter bedömer att myndigheten kommer behöva göra för- ändringar i elva blanketter plus två hjälpblanketter. Kostnaderna för detta beräknas av verket uppgå till (à /tim). Verket bedömer att myndigheten kommer behöva göra anpassningar i myndighetens IT-system med anledning av de blankett- förändringar som sker. Kostnaderna för detta beräknar verket uppgå till . Totalt uppskattar verket kostnaderna för blankettförändringar till . Kostnader för omarbetning av den rättsliga vägledningen bedömer att myndigheten kommer att behöva omarbeta den rättsliga vägledningen. Kostnaderna för detta arbete beräknar verket till (á /tim). Beloppsmässig sammanställning av de totala ökade initiala kostnaderna enligt myndigheten: + + + + = . Löpande kostnader för förslaget enligt De löpande kostnaderna för med anledning av utred- ningens förslag bedöms av myndigheten främst bestå av kostnader för kontroll och utredningar i samband med fastställande av belopp. Den övriga kontrollen samt efterföljande processer bedöms av verket sammantaget varken öka eller minska med förslagen, sett , när de nya reglerna har satt sig. Det finns förslag som föranleder ett ökat kontrollbehov enligt verket, medan andra förslag minskar kontrollbehovet. Vad gäller de löpande kostnaderna har verket därför bara räknat på ökade kostnader för kontroll och utredningar i samband med fastställande av belopp samt ökade kostnader för förtryckning av inkomstdeklarationen. , medan äldre regler fasas ut, bedömer att kontrollbehovet ökar till viss del. Nedan beskrivs såväl det ökade som det minskade kontrollbehovet i stora drag under respektive rubrik. Förenklingar i de generella reglerna i inkomstslaget näringsverksamhet Förslagen omfattar främst höjda beloppsgränser i reglerna om lager och inventarier för enskilda näringsidkare som tillämpar förenklat årsbokslut. Ett annat förslag är att terminer och optioner ska räk- nas till näringsverksamheten om de hänför sig till tillgångar eller skulder i näringsverksamheten. bedömder att förslagen om de höjda belopps- gränserna medför förenklingar och högre avdragsmöjligheter för de näringsidkare som berörs vilket å ena sidan borde föranleda ett något minskat kontrollbehov för myndigheten. Å andra sidan ökar kontroll- behovet i någon mån enligt verket, gällande huruvida de som tillämpar de höjda beloppsgränserna faktiskt har förenklat årsbokslut. Förslaget om att terminer och optioner under vissa förutsätt- ningar ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet och inte kapital innebär enligt att myndigheten kommer behöva utreda att förluster respektive vinster redovisats i rätt inkomstslag. Förslaget bedöms av verket beröra relativt få närings- idkare men kan komma att öka med tiden vilket föranleder ett ökat kontrollbehov. Sammantaget bedömer verket att kontrollbehovet till viss del kommer att öka med förslagen. Ett förenklat neutralt skattesystem gör bedömningen att förslagen är omfattande med betydande förändringar jämfört med dagens regelverk. Konsekven- serna för myndighetens kostnader bedöms vara svåra att överblicka och beskrivs därför bara översiktligt. Utgångspunkten är att de nya reglerna gäller och att de äldre fasats ut. Kommentarer kring utfas- ningsperioden av äldre regler kommer under egen rubrik nedan. Förslagen omfattar bl.a. att reglerna om skogskonto, skogs- skadekonto, upphovsmannakonto, expansionsfonder och periodi- seringsfonder slopas och i stället ersätts av nya regler om företags- fond. Vidare föreslås ett slopande av negativ räntefördelning. För- slag finns på införande av en förenklad räntefördelning, som alter- nativ till fullständig räntefördelning, där näringsidkaren inte ska behöva räkna på ett kapitalunderlag. Utredningen föreslår även att ett enda kapitalunderlag för räntefördelning och företagsfond ska beräknas och det på ett förenklat sätt med färre antal poster än i Dessa förslag innebär i sig relativt stora förenklingar för företagen med färre regler att hålla reda på vilket bör medföra relativt stora minskningar i kontrollbehov. Även pro- cesskostnaderna bör minska till följd av förslagen enligt bedömning. Mot ovanstående framför omständigheter som i sig ökar verkets kontrollverksamhet. Vad gäller förslagen om ränteför- delning gör verket bedömningen att många fler kommer att kunna/vilja räntefördela jämfört med dels eftersom förenklad räntefördelning införs och dels eftersom 50 000-kronorsgränsen slopas. Detta talar enligt verket för att fler kan förväntas göra fel även med beaktande av förenklingarna. Det bedöms följaktligen bli ett större material för verket att hantera och kontrollera. Det kommer att finnas två olika system för räntefördelning där förenklad räntefördelning inte får kombineras med företagsfond vilket kan förväntas ge fler oavsiktliga fel genom att företagaren har gjort t.ex. avsättning till företagsfond och förenklad räntefördelning. Förslaget bygger på att både räntefördelning och avsättning till företagsfond ska utgå från samma fördelningsbara resultat. Detta innebär att om näringsidkaren fördelar ett för högt avdrag till räntefördelning och företagsfond behöver ställa en fråga om vilket av de båda avdragen de vill minska. När det gäller slopandet av negativ räntefördelning bedömer verket att verket i vissa fall kommer att behöva kontrollera att det inte finns privata skulder redovisade i näringsverksamheten. Förslaget om räntebeläggningen av företagsfonden som näringsidkaren själv ska beräkna baserat på företagsfondens storlek vid utgången av året kommer med stor sannolikhet enligt verkets bedömning innebära många oavsiktliga fel av olika slag. Sammantaget bedömer myndig- heten att kontrollbehovet kommer att minska med förslagen. Utfasning av äldre regler Enligt förslagen ska inga nya avsättningar/insättningar få göras till upphovsmannakonto, skogskonto, skogsskadekonto och period- iseringsfond. Däremot behöver inte tidigare gjorda avsätt- ningar/insättningar återföras till beskattning tidigare än de äldre reglerna anger. Det betyder att det kommer att finnas parallella system vad gäller återföringar under framöver. Som längst vad gäller skogsskadekontot. Dessutom ska övergångs- posten minskas med en tiondel . Parallella system innebär enligt kostnader i form av ytterligare utredningsresurser . Vissa skogs- och fastighetsanknutna frågor Förslagen om höjda beloppsnivåer relaterade till vissa fastighets- frågor innebär att ett antal mindre fastighetstransaktioner inte behöver redovisas till . Detta bör enligt föranleda ett marginellt minskat kontrollbehov för . Förslaget om att slopa rationaliseringsförvärvsbegreppet, fram- för allt vid tillämpning av reglerna för skogsavdrag, innebär en besparing för i kontrollen. Av samma anledning gör verket bedömningen att även dess processkostnader marginellt minskar. Däremot måste verket för varje avdrag kontrollera att det utökade avdraget inte ges i mer än efter förvärvet och att det begränsas till den fastighet som förvärvats, vilket endast gäller för de med rationaliseringsförvärv. Detta bedömer kommer leda till en ökad kontroll. Dagens regler om stickår anger att om man har anskaffat en fastighet får två alternativa anskaffningsvärden användas vid redovisning av avyttringen. Alternativen är av taxeringsvärdet , det så kallade stickåret, eller ersättningen vid förvärvet om det är ett högre värde. Få redovisade fastighets- avyttringar avser fastigheter förvärvade . Förslaget om ett framflyttat stickår vid fastighetsförsäljningar medför enligt bedömning att väldigt många fler kommer omfattas av reglerna. Att inte behöver granska förbättringskostnaderna nedlagda bedöms medföra ett minskat kontrollbehov. Däremot bedömer verket att kontrollbehovet ökar vad avser kontrollen av att yrkade förbättringskostnader faktiskt är hänförliga och . Vad gäller närings- fastigheterna ska med förslaget inga värdeminskningsavdrag m.m. återföras. Detta innebär att en del värdeminsknings- avdrag m.m. ska återföras och en del inte. Detta bör enligt bedömning innebära ökad kontroll av vilka värde- minskningsavdrag m.m. som tillhör vilket år. Då det framflyttade stickåret gör att så väldigt många fler omfattas av reglerna kommer enligt många att höra av sig till verket för att få uppgift om taxeringsvärdets storlek . Detta värde bör kunna publiceras på verkets websida. Många kommer troligen även att höra av sig för att få uppgift om gjorda värdeminskningsavdrag m.m. . Även detta bedömer kommer medföra en ökad arbetsbelastning. Sammantaget bedömer verket att kontrollbehovet/arbetsbelastningen till viss del kommer att öka med förslagen. underrättelseskyldighet samt fastställelse av belopp Sparat räntefördelningsbelopp ska fastställas första gången då ränte- fördelning utnyttjas. Det innebär att det kommer att fastställas för olika personer. Därefter ska ett nytt belopp fastställas antingen om ett räntefördelningsbelopp dras av eller när ett nytt räntefördelningsbelopp sparas. Detta innebär enligt att så fort ett fördelningsbelopp har fastställts så kommer det behöva fastställas i princip därefter. Med ett fastställelseförfarande blir det obligatoriskt att lämna nödvändiga uppgifter i samband med deklarationen. Har inte nödvändiga upp- gifter lämnats kommer verket behöva begära in dessa. Antalet enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med sparat fördelningsbelopp vid taxering uppgick enligt till cirka 337 000. Vad gäller kostnaderna för kontroll och utredning av fastställande av sparat fördelningsbelopp uppskattar verket att av alla berörda kommer behöva utredas vid en skrivbordskontroll utöver de som kontrolleras . Antalet tillkommande utredningar beräknas av verket till 16 850 stycken (337 000 x ). Myndigheten uppskattar att om varje utredning kommer att uppgå till i snitt kan den totala tidsåtgången beräknas enligt följande: 16 850 utredningar à = . Den årliga kostnaden för dessa utredningar beräknas av verket därmed till (à /tim). Kvarvarande outnyttjat avdragsutrymme för skogsavdrag ska fastställas första gången skogsavdrag yrkas. yrkas skogsavdrag av cirka 8 000 företag. Då skogsavdrag yrkas oregelbundet bedömer verket att det till största delen är olika företag som yrkar skogsavdrag . Till detta läggs andra händelser som föranleder att avdragsutrymmet förändras och ett nytt belopp ska fastställas såsom t.ex. fastighetsreglering, avyttringar, arv/gåva m.m. Företaget måste då inkomma med nödvändiga uppgifter och verket ska fastställa ett nytt outnyttjat avdragsutrymme. Antalet företag som framledes kan bli föremål för fastställande av avdragsutrymme uppskattas av verket till 16 000 . Ökningen av antalet företag som kan bli föremål för utredning uppgår därmed till 8 000. uppskattar att av dessa kommer att utredas vid en skrivborskontroll och att varje utredning uppgår i snitt. Verket beräknar den totala tidsåtgången enligt följande: 800 utredningar á = . Den årliga kostnaden för dessa utredningar beräknas därmed till (á /tim). Utredningen föreslår att ska förtrycka ett antal uppgifter i specifikationen till inkomstdeklaration 1, t.ex. under- rättelse om företagsfond, dvs. att det anges vilket belopp som är avsatt till fonden. Det föreslås även att i specifikationen bör anges att innebörden av fonden är att det finns en latent skatteskuld. Vidare föreslås att vägledning lämnas i specifikationen om i vilka rutor uppgifter om föregående års egenavgifter ska föras in på blankett NE och N3A. Även om förtrycker vissa uppgifter så bedömer att dessa kommer att öka med förslagen. Dess- utom bedömer verket att det kommer att behöva förtryckas extra många uppgifter då gamla fonder och konton fasas ut och beräknar de ökade årliga systemkostnaderna för förtryckning av inkomstdeklaration 1 till . Förslagen om fastställelse av sparade utrymmen tillför enligt ytterligare belopp som går att överklaga. Dessutom kommer sparade utrymmen att fastställas oftare än själva utnyttjandet av utrymmena för avdrag . Verket bedömer att detta kommer att leda till ökade processkostnader. Å andra sidan medför förslagen om fastställelse av sparade utrymmen en mer frekvent genomgång av de sparade utrymmena vilket, enligt verket, borde leda till färre oklarheter vid själva fastställandet. Detta talar i sin tur för en minskning av antalet överklaganden gällande dessa frågor och därmed en minskning av processkostnader. Vidare föreslås att en ny skattetilläggsregel införs när oriktig uppgift lämnats om ett sparat utrymme som ska fastställas. En vanlig orsak till långa handläggningstider samt till att ett beslut överklagas är att skattetillägg påförts. Detta bör enligt innebära ökade handläggningskostnader för verket när det gäller såväl deklarations- granskningen som kommande processer. Beloppsmässig sammanställning av de löpande kostnaderna: /år + /år + /år = /år. Utredningens sammanfattande bedömning av effekterna för har gjort bedömningen att utredningens förslag sam- mantaget kommer att öka myndighetens kostnader. De beräknade totala initiala kostnaderna uppskattas av verket till . De ökade löpande kostnaderna till följd av utredningens förslag består främst av kostnader för kontroll och utredningar i samband med fastställande av belopp. har beräknat dessa kostnader till . Verkets övriga löpande ökade/minskade kostnader till följd av förslagen bedöms i stort sett ta ut varandra varför dessa inte har beloppsbestämts. Utredningen delar bedömning att det initialt upp- kommer merkostnader för systemanpassningar, informationsinsatser samt framtagande blanketter m.m. med hänsyn till de föreslagna reglerna. Verket har inte redovisat några besparingar i kostnader med hänsyn till de förenklingar som utredningen föreslår. Utredningen delar inte verkets bedömning att de löpande kostnaderna skulle öka och vara bestående för verket. Snarare borde de löpande kostnaderna minska med hänsyn till de betydande förenklingar som utredningen föreslår. 11.1Förslaget till lag om upphävande av lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Lagen upphävs vid utgången av med anledning av att reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, om skogs- konto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto upphör och ersätts av regler om avsättning till en företagsfond, se avsnitt 6.3.2. De nya reglerna i IL träder i kraft . Enligt övergångsbestämmelserna till IL ska dock vissa äldre bestämmelser fortfarande gälla för insättningar på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto som har gjorts under beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet, se avsnitt 9.2. Den upphävda lagen om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. ska därför fortfarande tillämpas på medel som finns insatta på skogskonto, skogsskade- konto och upphovsmannakonto . 11.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringen innebär att tredje punkten i paragrafens första stycke om expansionsfondsskatt har tagits bort på grund av att reglerna om avsättning till expansionsfond har slopats. Ändringen i första stycket förtydligar att med aktiv näringsverksamhet avses alltid verksamhet i vilken den skattskyldige normalt uteslutande eller så gott som uteslutande själv har utfört allt arbete. En närings- verksamhet ska anses vara aktiv även om den skattskyldige inte arbetat under förutsättning att denne själv utfört arbetet. Om det finns särskilda skäl ska den dock inte anses som aktiv. Syftet är att verksamheter av förmögenhetsförvaltande karaktär inte ska anses vara aktiv näringsverksamhet. Om arbetsinsatsen inte kan anses ha någon betydelse för kapitalavkastningen t.ex. vid utarrendering av en jordbruksfastighet kan därför särskilda skäl föreligga. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.5.2. Ändringen i andra stycket innebär att vid bedömningen av om en näringsverksamhet är aktiv eller passiv görs det ingen skillnad på om verksamheten bedrivs i eller i ett annat EES-land. Självständig näringsverksamhet som bedrivs utanför EES anses även fortsätt- ningsvis som passiv näringsverksamhet. Ändringen är en anpassning till etableringsfriheten som gäller inom EU och EES. Bakgrunden till ändringen i andra stycket behandlas närmare i avsnitt 5.7. Paragrafens sjätte punkt ändras med anledning av att reglerna periodiseringsfond och expansionsfond slopas och ersätts med Ändringen i punkten åtta innebär att begränsat skatt- skyldiga som har satt av till företagsfond även ska betala schablon- intäkt på avsättningen enligt 32 a kap. 16 §. Förslaget behandlas närmare i avsnitten 6.3.2 och 6.3.5. Paragrafen justeras med anledning av att reglerna om negativ ränte- fördelning slopas. Bakgrunden till ändringarna i paragrafen behandlas närmare i avsnitt 6.4.2. I paragrafens andra stycke införs en ny sjunde strecksats. Bestämmelsen innebär att vissa terminer och optioner räknas som tillgångar i närings- verksamheten. Enskilda näringsidkares vinster och förluster på dessa derivatinstrument beskattas därmed i inkomstslaget näringsverk- samhet och inte i inkomstslaget kapital. Som villkor för att optionerna ska räknas som tillgångar i närings- verksamheten gäller att de är sådana terminer och tillgångar som avses i 44 kap. 11 och 12 §§ och avser tillgångar eller skulder i näringsverk- samheten. I den nya strecksatsen anges endast att optionerna ska vara lämpade för allmän omsättning. Att detta även gäller för terminerna framgår av 44 kap. 11 §. Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.6.2. I paragrafens första stycke införs en uppräkning av vilka skulder som ska räknas som skulder i näringsverksamheten. Uppräkningen utgår från vilka skulder som får bokföras i näringsverksamheten, se rekommendation BFN R 11 Enskilda närings- idkares bokföring samt de allmänna råden BFNAR 2006:1 om enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut (K1) och 2013:3 om ändring i nämndens allmänna råd (BFNAR 2006:1) för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut. Utgångs- punkten är att näringsidkarens privata skulder inte får bokföras utan endast de skulder som hör till näringsverksamheten. Leverantörsskulder i första strecksatsen i första stycket avser skulder vid kreditköp av varor och tjänster. Leverantörsskulden ska tas upp till fakturerade belopp eller till belopp som utifrån affärsmässiga skäl borde ha fakturerats för inköp m.m. och som vid räkenskapsårets utgång inte är betald. Låneskulder i andra strecksatsen avser endast lån som har tagits för att användas i näringsverksamheten för exempelvis löpande utgifter eller för investeringar i verksamheten. Andra lån är privata och får inte räknas som skuld. Lånets säkerhet har inte någon betydelse för bedömningen om lånet ska hänföras till näringsverksamheten eller inte. Avgörande är vad de lånade medlen har använts till. Exempelvis räknas lån med näringsidkarens privatbostadsfastighet som säkerhet som en skuld i näringsverksamheten om de lånade medlen har använts i näringsverksamheten. Förskott från kunder och liknande i tredje strecksatsen avser betalning från kunder där någon leverans, delleverans eller utför- ande av tjänst inte har påbörjats vid bokslutsdagen. Till skatteskulder i fjärde strecksatsen ska bara skatter som hör till näringsverksamheten tas med som skuld. Hit hör mervärdes- skatt, arbetsgivaravgifter, preliminär skatt för anställda, särskild löne- skatt för anställdas pensionskostnad, fastighetsavgift och fastighets- skatt för näringsfastighet. Däremot får näringsidkarens egna skatter som inkomstskatt, egenavgifter och löneskatt på egen pensionskost- nad inte räknas som en skatteskuld eftersom dessa skatter anses vara näringsidkarens privata skulder. Med avsättningar till framtida utgifter i femte strecksatsen avses sådana avsättningar som är avdragsgilla vid beskattningen. Exempel på sådana avsättningar är avsättning för framtida garantiutgifter enligt 16 kap. 3–5 §§ IL.