sou · H2B350 · 2014-06-24 00:00:00 — För att undvika övergödning måste markavvattningen kopplas till åtgärder för att fånga näringsämnen i vattnet innan det når större vattendrag, sjöar och hav, t.ex. genom anläggning av Stärkt arbete med klimatanpassning våtmarker och tvåstegsdiken71. Resultatet från den föreslagna kartläggningen kan användas för en effektiv planering av sådana insatser. Kartläggningen kan också vara ett underlag för vårt förslag om bättre förutsättningar för restaurering av kust- och sötvattens- miljöer (avsnitt 17.2). Den föreslagna åtgärden avseende den bebyggda miljön syftar till att åstadkomma en långsiktigt hållbar hantering av dagvatten. En väl fungerande dagvattenhantering minskar riskerna för skador på bebyggelse till följd av översvämningar och minskar risken för föroreningar i stadsnära vattenmiljöer. Förslaget kommer därmed bidra till att miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet och God bebyggd miljö kan nås. Vissa metoder som används för rening av dagvatten, som exempelvis dammar, filterytor med växter och gröna tak bidrar också till den biologiska mångfalden och därmed till möjligheterna att uppnå målet Ett rikt växt och djurliv. En väl fungerande dagvattenplanering bör ta hänsyn till påverkan på lokala vattenförekomster vilket innebär bättre förut- sättningar för att uppnå god vattenstatus enligt ramdirektivet för vatten. Förhållandet till gällande lagstiftning om markplanering och markavvattning Förutsättningarna för hantering av ökade vattenflöden påverkas av gällande lagstiftning, bl.a. , , och vattentjänstlagen. Förslaget om kartläggning av vattenanläggningar i jordbruks- och skogsmark förutsätter i sig ingen förändring i lag- stiftningen. Den pågående har dock i uppdrag att se över lagstiftningen om vattenverksamheter, inklusive markavvattning. För en bättre hantering av dagvatten föreslår vi en översyn av den befintliga lagstiftningen. 71 Tvåstegsdiken kan anläggas i diken och kanaler med svag lutning för att åstadkomma minskad belastning på miljön av kväve och fosfor. Stärkt arbete med klimatanpassning Det föreslagna etappmålet och åtgärderna är förenliga med åtaganden inom EU och internationellt, som t.ex. ramdirektivet för vatten och Helcom, dvs. i konventionen om skydd av miljö (SÖ 1996:22)72. Klimatförändringarna kommer att leda till ökade vattenflöden. Ökade okontrollerade vattenflöden har en negativ påverkan på möjligheterna att nå flera miljökvalitetsmål. Översvämningar ökar risken för läckage av näringsämnen från jordbruksmark och för- oreningar från industriområden och annan bebyggd miljö, vilket kan hota kvaliteten i både yt- och grundvatten. Ökad nederbörd kommer att påverka jordbrukets produktionsförmåga. Behovet att dränera jordbruksmark kommer att öka. Dräneringen måste vara dels effektiv för att tillgodose jord- och skogsbrukets behov av att upprätthålla markens produktionsförmåga, dels miljöanpassad för att säkerställa att den inte leder till negativ påverkan på t.ex. biologisk mångfald. God miljöhänsyn vid markavvattning är väsentligt för att kunna uppnå flera av miljökvalitetsmålen. Åtgärder för avvattning av jordbruks- och skogsmark görs på markägarens initiativ för att upprätthålla eller förbättra markens produktionsförmåga och jord- och skogsbruksföretagets lönsam- het. Dränering har också så kallade externa effekter i den meningen att avvattningen får konsekvenser för miljön. Dessa kan vara såväl negativa som positiva. Nuvarande regelverk innefattar en underhållsskyldighet av vattenanläggningar om det behövs för att undvika skada på all- männa eller enskilda intressen. Underhållsskyldigheten innebär inte en skyldighet att vidta mer åtgärder än som krävs för att undvika skada på allmänna eller enskilda intressen73. Åtgärder för underhåll av vattenanläggningar (t.ex. rensning) görs ofta av andra skäl än att undvika skada, exempelvis i syfte att bibehålla anläggningens funk- tion. Vårt förslag innebär att ett ekonomiskt styrmedel införs som ger markägaren eller den som ansvarar för anläggningen ekonom- 72HELCOM Ministerial to Implement the Baltic Sea Action Plan - Reaching Good Environmental Status for a Healthy Baltic Sea, 3 October 2013, , . 73Det ställs heller inga särskilda krav på miljöhänsyn kopplat till underhållsskyldigheten. Stärkt arbete med klimatanpassning iska incitament att genomföra åtgärder som inte är företagseko- nomiskt motiverade. Ersättning kan också ges för miljöanpassning av markavvattningsanläggningar, vilket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden och ekosystemstjänster. Genom att ersätta markägaren för åtgärder som ger upphov till dessa positiva externa effekter ges förutsättningar för en kostnadseffektiv miljöhänsyn. En ändamålsenlig lagstiftning, en tydlig ansvarsfördelning på , regional och nationell nivå samt en klargjord finansi- ering skapar förutsättningar för en väl fungerande hantering av dagvatten och insatser för att möta riskerna för klimatrelaterade översvämningar i den bebyggda miljön. Det skapas därmed utrymme för kostnadseffektiva förebyggande åtgärder för att motverka skador i den bebyggda miljön i samband med stora nederbördsmängder. Etappmålet och de föreslagna åtgärderna har inga påtagliga fördel- ningseffekter. En miljöersättning för miljöanpassat underhåll och miljöanpassning av anläggningar av för avvattning av jordbruks- och skogsmark innebär utgifter på statsbudgeten. Vi föreslår att och ska lämna förslag till utformning av ett sådant ersättningssystem. Det bör ingå i utredningsuppdraget att också beräkna kostnader för ersättningssystemet. Vi bedömer att miljöersättningen kan finansieras inom ramen för landsbygds- programmet. När det gäller hållbar hantering av dagvatten och anpassningen till ett förändrat klimat föreslår vi att regeringen tillsätter en sär- skild utredare. Det blir en uppgift utredaren att närmare analysera konsekvenserna av olika förslag, att beräkna kostnaderna och göra lämpliga avvägningar mellan kostnad och nytta. Förslagens statsfinansiella effekter är ännu inte möjliga att bedöma eftersom kostnaden för kartläggningen först kan beräknas när en konkretisering av frågeställningar, omfattning och en analys av olika inventeringsmetoder genomförts. Det blir därför en första uppgift inom regeringsuppdraget att närmare utreda kostnader av Stärkt arbete med klimatanpassning Långsiktigt innebär satsningen att framtida översväm- ningar och miljökonflikter till viss del kan förebyggas och att de samhällsekonomiska kostnaderna kan hållas nere. Förslaget innebär uppdrag till: och att, efter samråd med Havs- och vattenmyndigheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och geologiska undersökning planera för och tillsammans med länsstyrelserna genomföra en översiktlig kartläggning av befintliga anläggningar för markavvattning i jordbruks- och skogsmark. Som ett första steg i uppdraget ska kartläggningens upplägg, omfattning och metod konkretiseras. I uppdraget ingår att utreda miljöeffekter av rensning och hur negativa miljöeffekter av rensning kan undvikas, samt att ge förslag på utformningen av en miljöersättning inom landsbygdsprogrammet för miljöanpassad rensning och miljöanpassning av anläggningar för markavvattning i jordbruks- och skogsmark. Vi bedömer att uppdraget ryms inom myndigheternas ordinarie verksamhet. Hållbar förvaltning av vattenresurserna 15Ett långsiktigt arbete krävs för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen Det finns stora utmaningar för att vi ska nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Olika former av utsläpp till och fysiska för- ändringar av vattenmiljöer, nyttjande av de akvatiska resurserna, samt ökade anspråk på vatten ställer krav på en långsiktigt hållbar förvaltning av våra vatten. Internationellt samarbete är viktigt och vattenrelaterade frågor behandlas i flera EU-direktiv och internationella överenskom- melser. Många åtgärder är genomförda. Detta har medfört förbättringar i vattenmiljön. Det är emellertid angeläget att fler åtgärder genom- förs, både internationellt och nationellt, och att dessa systematiskt följs upp. Ett helhetsperspektiv på havs- och vattenmiljön, väl fungerande samverkan mellan olika aktörer och avvägningar mellan olika samhällsintressen är viktigt. Mot bakgrund av detta föreslår vi ett etappmål: Förutsättningar för en ekosystembaserad fiskförvalting ska vara på plats . Vi gör också fyra bedömningar: Att förebygga utsläpp av farliga ämnen är av stor betydelse för att vi ska kunna använda de ekosystemtjänster som vatten kan ge oss. Mycket arbete pågår, men det finns behov av åtgärder som tar sikte på direkta utsläpp av farliga ämnen till vatten. Skyddet av områden behöver stärkas. Arbetet med att skydda marin miljö bör därför intensifieras. Det är angeläget att de ekologiska sambanden och den ekologiska representativ- iteten i skyddet stärks. Ett långsiktigt arbete krävs för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen Det finns stora restaureringsbehov i kust- och sötvattens- miljöer. Förutsättningarna för restaureringar behöver förbättras. En nationell behovsanalys för restaureringar kan utgöra ett ramverk och vara vägledande vid restaureringar. Många åtgärder har genomförts och utsläppen av övergödande ämnen minskar. Det är trots detta långt kvar tills vi uppnår en hållbar näringsbelastning. Utöver åtgärder på nationell nivå bör prioritera ett strategiskt arbete inom EU och inter- nationellt. 16Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer 16.1Direkta utsläpp av farliga ämnen till vatten bör åtgärdas Att förebygga utsläpp av farliga ämnen är av stor betydelse för att vi ska kunna använda de ekosystemtjänster som vatten kan ge oss. Mycket arbete pågår som syftar till att minska utsläppen av farliga ämnen. finns det behov av åtgärder som tar sikte på direkta utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer. Utsläpp av farliga ämnen påverkar möjligheterna att nå miljömålen Kemikalier finns överallt omkring oss i samhället och många ämnen finns kvar i mark och vatten efter det att utsläppen har skett. Vissa kemikalier har farliga egenskaper som kan orsaka problem för hälsa och miljö. När dessa ämnen sprids till vatten utgör de ett hot mot dricksvattnet och vattenmiljön bl.a. genom akut och permanent toxicitet (giftighet) för vattenlevande organis- mer, ackumulering i ekosystemet och förlust av livsmiljöer och bio- logisk mångfald. Farliga ämnen når våtmarker, grundvatten, sjöar, vattendrag och hav från avloppsreningsverk, förorenade områden, dagvatten, industri- verksamhet, läckage från jordbruks- och skogsmark, sjöfart och hamnar. Ämnen tillförs också vattnet via atmosfäriskt nedfall från långväga transport av luftburna ämnen. Situationen när det gäller Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer farliga ämnen i havet är enligt miljömålsansvariga myndigheter fortsatt problematisk, även om åtgärder för miljögifter som PCB, DDT m.fl. har lett till minskade halter i miljön1. Halterna av kvick- silver i fisk från inlandsvatten är dock fortfarande starkt förhöjda. Transporter till sjöss utgör också ett växande problem för den akvatiska miljön, både genom utsläpp till luft och till vatten direkt. Även användningen av bly i fiskeredskap och i ammunition orsakar föroreningar i vatten. Förekomsten av farliga ämnen påverkar därmed möjligheterna att uppnå kraven om god kemisk status i ramdirektivet för vatten2 och flera av de vattenrelaterade miljökvali- tetsmålen, särskilt Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Det påverkar även möjligheterna att nå Giftfri miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Ett omfattande arbete pågår för att minska riskerna med farliga ämnen Ny plattform för kemikaliepolitiken Mycket arbete pågår som syftar till att minska utsläppen av farliga ämnen. beslutades propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013:14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185) i . Miljömålsberedningens förslag till strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38) har varit ett underlag till propositionen. De beslutade etappmålen om farliga ämnen3 och regeringens strategi fokuserar på förebyggande arbete för att minska utsläppen vid källan. Etappmålen ger bl.a. inriktningen för insatser inom EU och internationellt utifrån behovet att förbereda nästa steg i kemikaliepolitiken. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) har reger- ingen anslagit totalt till arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag4. 1Naturvårdsverket (2014), Miljömålen, Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2014, Rapport 6608. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 3Beslutade etappmål återges i sin helhet i bilaga. 4Kemikalieinspektionen (2011), Handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014, Skydda barnen bättre. Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer Utredningen om ekonomiska styrmedel för kemikalier Regeringen tillsatte 2013 en särskild utredare med uppgift att ana- lysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet (dir. 2013:127). Syftet med de nya ekonomiska styrmedlen ska vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, t.ex. kläder och hemelektronik. Utredningen ska redovisa sitt arbete . I Miljömålsberedningens betänkande om farliga ämnen behandlades även riskerna med farliga ämnen i kontakt med livsmedel (SOU 2012:38). Vi lyfte där fram att det saknas lagstiftning som tydligt reglerar material i kontakt med dricksvatten, både inom EU och nationellt. Regeringen har därefter tillsatt en utredning för en tryggare dricksvattenförsörjning (dir. 2013:75). Direktivet bygger delvis på vårt förslag i SOU 2012:38. Syftet med utredningen är att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvatten- försörjning i landet, på kort och på lång sikt, och i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2014:73). Att minska läkemedels miljöpåverkan är viktigt för vattenmiljön Humanläkemedel och läkemedelsrester sprids till vår närmiljö främst genom avloppsvatten. Drygt 150 olika läkemedelssubstanser har rapporterats i ytvatten och i renat, kommunalt avloppsvatten i och i andra västländer5. Regeringen har fattat beslut om ett etappmål om läkemedels miljöpåverkan6, efter förslag från Miljömåls- beredningen. Som en del i arbetet för att nå etappmålet har regeringen uppdragit åt att, i samråd med , kartlägga och analysera hur följdbestämmelser och väglednings- dokument till industriutsläppsdirektivet7 kan anpassas för att reglera utsläpp av läkemedelssubstanser och vilka eventuella möjligheter och 5Läkemedelsverket (2004), Miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter. 6Beslutade etappmål återges i bilaga. 7Europaparlamentets och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar). Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer hinder som direktivet kan medföra i förhållande till Läkemedels- verkets tidigare förslag om reglering av utsläpp genom EU-direktiv som reglerar god tillverkningssed (Practice, GMP) för humanläkemedel och veterinärläkemedel (M2014/991/Ke)8. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) har reger- ingen också anslagit totalt som ska satsas på avancerad teknik för rening av läkemedelssubstanser och andra svårnedbrytbara kemikalier i avloppsvatten. Handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel Regeringen beslutade om en nationell handlingsplan för håll- bar användning av växtskyddsmedel för perioden –20179. Det övergripande målet är att riskerna för människa och miljö från användning av växtskyddsmedel ska minska. Regeringen beslutade om en ny bekämpningsmedelsförordning. Den nationella handlingsplanen och förslaget till förordning ingår som ett led i genomförandet av EU:s direktiv om hållbar användning av bekämpningsmedel10. Insatser för att minska utsläppen från sjöfarten För att minska sjöfartens miljöpåverkan behövs både nationella åtgär- der och gemensamma internationella åtaganden. Det internationella arbetet rörande sjöfartens miljöpåverkan sker främst inom Helcom, dvs. i konventionen om skydd av miljö (SÖ 1996:22) och Ospar, dvs. konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (SÖ 1994:25), inom EU genom införandet av havsmiljödirektivet11 8Läkemedelsverkets förslag om GMP var en av Miljömålsberedningens föreslagna åtgärder för att nå etappmålet om läkemedels miljöpåverkan (SOU 2012:38). 9Landsbygdsdepartementet (2013), Nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2017. Bilaga till regeringsbeslut nr 8. 10Europaparlamentets och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. 11Europaparlamentets och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område. Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer och ramdirektivet för vatten samt inom FN:s internationella sjö- fartsorganisation (). Regeringen beslutade , efter förslag från Miljömålsbered- ningen, om ett etappmål om begränsningar av utsläpp av luftför- oreningar från sjöfarten, som omfattar utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider och partiklar12. Regeringen har också presenterat en handlingsplan för att stärka den svenska sjöfartsnäringen13. Enligt handlingsplanen för sjöfart ska ha en sjöfart med hög miljöprofil. Bland de aviserade insatserna finns åtgärder för att underlätta införlivandet av de skärpta gränsvärdena för halter av svavel i bränslen14, åtgärder för att minska kväveoxidutsläppen i och för att förhindra andra utsläpp av farliga ämnen från fartyg. Utsläpp av farliga ämnen från sjöfarten har också utretts av Utredningen om förorening från fartyg som lämnade betänk- andet Ny lag om åtgärder mot förorening från fartyg (SOU 2011:82) till regeringen. I betänkandet lämnades förslag om att lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg ska ersättas med en ny lag som bl.a. ska innehålla grundläggande förbud mot utsläpp av skadliga ämnen från fartyg. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Kommande etappmål om efterbehandling av förorenade områden Förorenade områden15 kan medföra en rad negativa effekter för människors hälsa och miljön, både och . redovisade 2013 ett regeringsuppdrag om att ta fram ett förslag till etappmål om efterbehandling av förorenade områden16. föreslagna etappmål om efterbehandling av förorenade områden innebär att: 12Beslutade etappmål återges i bilaga. 13Näringsdepartementet (2013), Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för förbättrad konkurrenskraft. 14Bland annat stöd för satsningar på införande av alternativa bränslen eller andra tekniska lösningar, uppdrag till att utveckla framtida miljödifferentierade farleds- avgifter och uppdrag till Transportstyrelsen att föreslå en effektiv övervakning och ett effektivt sanktionssystem. 15Ett förorenat område är mark, grundvatten, ytvatten, sediment eller byggnader där halten av något ämne är så hög att den kan orsaka en risk för människors hälsa eller för miljön. 16 (2013), Förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden, NV-00336-13. Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer av områdena med mycket stor risk för män- niskors hälsa eller miljön är åtgärdade . av områdena med stor risk för människors hälsa eller miljön är åtgärdade . Användningen av annan teknik än schaktning följt av deponering, utan föregående behandling av massorna, har ökat . I sin rapport har också föreslagit ett övergrip- ande mål som innebär att alla områden med mycket stor risk eller stor risk för människors hälsa eller miljön ska vara åtgärdade . För att nå etappmålet föreslår åtgärder inom fyra insatsområden: tillsynsdriven och frivillig efterbehandling; statligt anslag för efterbehandling; teknikutveckling och tillämp- ning av befintlig alternativ teknik, samt information som underlag för prioritering och planering. Förslag till etappmål om hantering av dagvatten Dagvatten från trafikytor, centrumområden och industriområden innehåller mycket föroreningar som t.ex. tungmetaller, belägg- ningsmaterial och olja. Föroreningarna leds separat till recipienter eller till avloppsreningsverk och riskerar att störa de befintliga reningsprocesserna. Även bräddningen av avlopps- och dagvatten utgör ett problem. är ansvaret för hantering av dagvatten otydligt. Även de lagar som reglerar dagvattnet17 är otydliga, ofullständiga och dåligt samordnade. I detta betänkande lämnar vi förslag på ett etappmål om förbättrade förutsättningar för långsiktigt hållbar hantering av ytavrinning i bebyggd miljö (dagvatten) och naturmiljö (avsnitt 14.2). Alla dessa pågående insatser är angelägna och har stor påverkan på uppfyllelsen av de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Det är därför viktigt att förslagen genomförs och att arbetet vidareutvecklas för att ytterligare minska utsläppen av farliga ämnen till vatten. 17 Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster (vattentjänstlagen), (2010:900) och (1998:808). Förebygg utsläpp av farliga ämnen till vattenmiljöer Kompletterande åtgärder för att åtgärda direkta utsläpp till vatten Det finns förslag på åtgärder för att minska blyföroreningar och utsläpp från traditionella tvåtaktsmotorer Användningen av bly har minskat kraftigt till följd av att ämnet förbjudits i vissa produkter. Blyhalterna i sjöar och vattendrag har trots detta varit förhållandevis oförändrade de sen- aste tio åren. Att halterna inte minskar beror troligen på att bly ligger kvar i marken och läcker ut i sjöar och vattendrag. används blysänken i stor utsträckning både inom sportfisket och inom yrkesfisket.18 Även ammunition innehåller bly som kan trans- porteras från landområden och vidare till vattenmiljöer. Det har tidigare lämnats förslag om att införa totalförbud mot bly i ammunition. Förbudet infördes inte med hänvisning till att det saknades tillräckligt bra alternativ för vissa användnings- områden och att det inte bedömdes som samhällsekonomiskt effek- tivt med ett totalförbud.19 Det finns förbud mot att använda blyhagel för jakt i våtmark och i närheten av grunda vatten samt inom sportskyttet20, men förbudet gäller inte militär ammunition. Kemikalieinspektionen lämnade 2008 ett förslag om införande av en skatt på hagelammunition i syfte att stimulera ökad användning av alternativ ammunition som medför mindre risker än bly- ammunition21. Även när det gäller bly i fiskeredskap har det funnits förslag om att införa ett nationellt förbud22. har därefter tagit fram ett förslag på begränsning av bly i konsumentvaror23 inom den euro- peiska kemikalieförordningen Reach24 som lämnats till europeiska 18Bergbäck, B. (2006), Kartläggning av bly i varor, i nr 5624; Kemikalieinspektionen (2001), Lägesrapport för avveckling av bly, bromerade flamskyddsmedel, kvicksilver, nonylfenoletoxilater och klorparaffiner, Kemi PM 1/01; och Kemikalieinspektionen (2007), Bly i varor – ett regeringsuppdrag rapporterat av Kemikalieinspektionen och , Rapport nr 3/07. 19Kemikalieinspektionen (2008), Ekonomiska styrmedel för bly i ammunition, Rapport från ett regeringsuppdrag, Rapport nr 4/08. 20Förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. 21Kemikalieinspektionen (2008), Ekonomiska styrmedel för bly i ammunition, Rapport från ett regeringsuppdrag, Rapport nr 4/08. 22Kemikalieinspektionen (2007), Bly i varor – ett regeringsuppdrag rapporterat av Kemikalieinspektionen och , Rapport nr 3/07. 23Annex XV Restriction Report, Proposal for a Restriction, Lead and its Compounds in Articles Intended for Consumer Use, Version Number: 1.