sou · H2B330 · 2014-10-08 00:00:00 — Det vanliga var att gå tjänstevägen om man ville föra fram synpunkter och ge förslag till förändringar på arbetsplat- sen. De anställdas samarbete med butikernas ledning och med arbetsledare uppfattades som tungrodd och stelbent och därmed en belastning i sig. efter ovanstående inledande studie, genomfördes en uppföljning (Drejhammar och , 2006). Vissa förändringar hade inträffat genom att de tre butikerna hade köpts upp av en större koncern. En av butikerna hade anammat förslagen till för- ändringar och forskarna som hade genomfört studien fick möjlig- het att utvärdera förändringarna. Förändringarna som hade införts i den aktuella butiken var att personalen hade organiserats i större arbetslag i syfte att bättre ta tillvara kompetens och resurser. En schemaläggning hade genom- förts vilket innebar att all personal på golvet, med undantag av kött- och charkpersonalen, hade s.k. kassajour och ryckte in i kassan vid arbetstoppar. Ytterligare en förändring var att kassapersonal som arbetade mer än skulle alternera på andra avdelningar i butiken. Ett schema hade utarbetats i syfte att struk- turera arbetsplatsmöten i butiken vad gällde syfte, frekvens och deltagare. Uppföljningsstudien visade att den nya organisationen hade bidragit både till högre effektivitet och fördelar för personalen, som hade ökat sin kompetens och fått mer varierande arbetsupp- gifter. Speciellt kvinnorna upplevde en större omväxling i arbets- uppgifterna medan kunskapskraven också ökat. En större andel av kvinnorna ansåg sig ha fått större ansvar för de egna arbetsuppgif- terna och också ökat inflytande och kontroll över det egna arbetet. De utsattes därmed inte för en lika ensidig fysisk arbetsbelastning som tidigare, vilket också resulterat i en minskad andel av persona- len som rapporterade fysiska besvär. Arbetet hade blivit mer intres- sant och omväxlande. Samverkan mellan olika personalgrupper och mellan anställda och ledning upplevdes som positivt. Möjligheterna till utbildning hade ökat i samband med ägarbytet. En nackdel, enligt de anställda, var att arbetet var utformat som ett löpande band, där produktionsflödet, dvs. varuleveranser och uppackning av varor, i hög grad styrde arbetet både på golvet och i kassalinjen. Kraven i arbetet, t.ex. att arbeta mycket fort ansågs ha ökat. Speci- ellt männen ansåg att de inte hade tillräckligt med tid för att hinna med arbetsuppgifterna. Möjligheterna till påverkan och eget infly- tande i arbetet uppfattades som begränsade, även om andelen kvin- nor som ansåg sig ha frihet att bestämma hur arbetet skulle utföras hade dubblerats sedan basstudien. Sex gånger fler av kvinnorna ansåg sig ha frihet att bestämma vad som skulle utföras. Ytterligare en nackdel var att de anställda ansåg sig ha små möjligheter att påverka förläggningen av sina arbetstider. Vidare framkom att arbetet uppfattades som fysiskt tungt, tidspressat och krävande. Sambandet mellan ökade krav i arbetet och möjligheter till insatser som bidrar både till effektivitet och som underlättar perso- nalens arbetssituation är komplicerat. Prissänkningar och ökad omsättning i livsmedelshandeln antas dock kunna bidra till en arbets- miljö som ökar psykisk och fysisk belastning och medför stress- relaterade problem. Vad som sannolikt kan balansera och motverka sådana problem är en bemanning som motsvarar det nödvändiga behovet av personal och en organisation som ger ett varierat arbets- innehåll, flexibilitet samt ansvar kopplat till delaktighet och inflytande. Dagspressen består numera av könsblandade arbetsplatser. I kun- skapsproducerande organisationer har mycken debatt handlat om tidspress och vilka förhållanden i arbetsmiljön som kunskapsarbe- tare utsätts för. Somliga studier indikerar att mycket höga nivåer av tidspress och stress finns bland journalister. Studier från såväl (State of the News Media, 2005) som från (Weischenberg, Scholl och , 2006) visar att journalister rankar tidspress högt bland en lista av negativa faktorer hos yrkesgruppen journalister. En stor studie i analyserade förändringar av journalisternas förhållanden mellan (, 2007). Data insamlades med hjälp av frågeformulär och undersökningen gjordes bland 1 500 media arbetare . rappor- terade drygt två tredjedelar att de upplevde en stressad arbetsmiljö. Andelen av de som kände sig stressade hade inte ökat trots att stora förändringar inom media industrin hade ägt rum. När journalisterna var tillfrågade om förändringar inom deras jobb under de 5 till 10 , rapporterade de flesta att arbetet hade blivit mer stressigt. Tidspressen är förknippad med förändringar i arbetslivet, med längre arbetstider och snabbare arbetstakt. I olika studier mäts upp- levelsen av tidspress på olika sätt. Få akademiker har undersökt olika aspekter av tidspress. Southerton och Tomlinson, 2005 har argumenterat för att det är nödvändigt att röra sig från endimen- sionstolkningar av tidsträngd när man undersöker snabbhet. De identifierade tre dimensioner för att förklara sinnen av att känna sig tidspressad. Tidspress kan uttryckas som: 1) otillräckligt med tid för arbetaren att fullfölja alla arbetsuppgifter, 2) krav från arbetsgivaren som överskrider den tidsram som satts, 3) önskemål för arbetet som överskrider tiden och skapar konflikter. Arbetsintensiteten har ökat i de flesta länder men konsekvenser för hälsan varierar. Enligt en rapport från EU har arbetsintensiteten en negativ effekt på självrapporterad hälsa och på arbetsdelaktig- heten, men paradoxalt en positiv effekt på tillfredsställande arbetsförhållanden (Burchell et al, 2007). Fastän de subjektiva erfa- renheterna av tidspress är en klar arbetsrelaterad stressfaktor finns liten forskning som fokuserat på hur olika former av den upplevda tidspressen i arbetslivet kan kopplas till olika hälsoaspekter. Enligt några studier har tidspress ett högt förklaringsvärde i relation till mental ohälsa (Roxburg, 2004). Som framgår av författarens resultat finns ett positivt samband mellan tidspress och depression hos både kvinnor och män. Dessutom finns en subjektiv erfarenhet av att tidspress verkar vara en betydelsefull mekanism som kan förklara högre depressionsandel bland anställda kvinnor jämfört med anställda män. En stor svensk studie visar att frånvaro av tidspress är en av de förutsägande faktorerna för långsiktigt god hälsa (och , 2004). Tidspressen mättes genom regi- strering av om arbetarna var tvungna att dra ner på lunchtid, arbeta övertid eller ta med jobb hem. Den studien visade också att hälso- fördelarna vid tillräckligt mycket tid avklingade på en lägre nivå hos männen än hos kvinnorna. Dessa skillnader visar att tidspress har en könsrelaterad effekt (Sirianni och Negrey, 2000). Enligt et al, 2004 hade de som rapporterade exponering för psykosociala riskfaktorer den största sannolikheten att rapportera hög upplevd arbetsstress som t.ex. tidspress, avbrutenhet och stör- ningar i arbetet, arbetsansvar, press att arbeta övertid samt ökade krav i jobbet. Individuell förmåga till anpassning är en annan faktor där överdriven tidspress, oförmåga att kunna slappna av efter arbetet eller att behöva avstå alltför mycket på grund av jobbet påverkar. et al, 1994 studerade 1050 tidningsreportrar och fann ett positivt samband mellan upplevd arbetsbelastning som en konsek- vens av att arbeta med deadlines och besvär i nack-skulder- regionen. En studie av tre dagstidningar i genomfördes (Tyrkkö och , manus 2013) i syfte att undersöka tidspressmönster och hälsa hos de anställda. Följande frågor ställdes: Hur ofta rap- porterar kvinnliga och manliga journalister sex olika aspekter på tids- press och sju olika mått på hälsa? Hur relaterar de sex olika tids- pressaspekterna till varandra? Hur ser sambandet ut mellan de sju olika hälsovariablerna? Vilka hälsovariabler samvarierar med tidspress- variablerna hos kvinnliga och manliga journalister? fanns ungefär 160 nyhetstidningar i . De tre tid- ningar som ingick i ovanstående studie var i storlek; liten med 27 journalister; medelstor med 70 journalister; stor med 314 journa- lister. Informationen samlades in genom frågeformulär som jour- nalisterna besvarade. Svarsfrekvensen var och var i stort sett lika för de tre tidningarna. Frågorna hämtades från en tidigare gjord studie (och , 2004). Frågeformuläret täckte många olika aspekter som t.ex. arbetsförhållanden, arbetstyngd, fysiska och psykosociala förhållanden, utbildning, lön, aspekter på fysisk och mental hälsa och arbete-familj förhållanden. Tidspress mättes med sex olika variabler: 1) Täta deadlines, 2) Ont om tid i relation till goda resultat, 3) Svårt att tänka på grund av stökig arbetsmiljö, 4) Ont om tid för reflexioner, 5) Tvingad att skära ned på lunchtid, arbeta övertid eller att ta med jobb hem, 6) Avsaknad av effektivitet. Hälsan mättes med hjälp av sju olika frågor om hälsa: 1) Själv- rapporterad generell hälsa, 2) Nack-armsymtom, 3) Psykosoma- tiska symtom, 4) Stress, 5) Trötthet, 6) Negativa känslor, 7) Brist på energi. Tidspressvariablerna skilde sig inte åt mellan kvinnor och män. svarade att de ansåg sig ha ont om tid i relation till goda resultat minst . menade att de utför sitt arbete under tryck av deadlines åtminstone . Många journalister rapporterade brist på energi. Den största skillnaden mellan kvinnor och män var symtom från nacke-arm där drygt hälften av kvinnorna rapporterade symtom medan endast drygt 1/4 av männen gjorde det. av journalisterna rapporterade tecken på stress medan den generella hälsan var god eller mycket god hos enbart av dem. Det fanns könsskillnader i sambanden mellan tidspress och hälsa. Stress visade samband med så gott som alla tidspressvariabler hos såväl kvinnor som män. Det starkaste sambandet med stress var för kvinnor tvingad att skära ned på lunchtid, arbeta övertid eller att ta med jobb hem. Ont om tid för reflektion visade också ett högt samband med stress. För männen hade stress högsta samban- det med svårt att tänka på grund av stökig arbetsmiljö. Trötthet hade samband med endast en tidspressfaktor för kvinnorna, tvingad att skära ned på lunchtid, arbeta övertid eller att ta med jobb hem. För männen hade trötthet det starkaste sambandet med avsaknad av effektivitet. Ett intressant resultat var att nästan inga samband hittades mellan olika tidspressfaktorer och symtom från nacke-arm. De kvinnliga journalisterna rapporterade fler symtom från nacke-arm men dessa verkade inte alls vara kopplade till tidspressfaktorer. För männen däremot var det ett positivt samband mellan nack-arm- symtom och täta deadlines, ont om tid i relation till goda resultat samt tvingad att skära ned på lunchtid, arbeta övertid eller att ta med jobb hem. Den generella hälsan såg inte alls ut att ha något samband med tidspress för männen. För kvinnorna hade den generella hälsan ett starkt samband med tidspressvariabeln ont om tid för reflektion. Huvudresultaten från studien om journalister kan summeras på följande sätt: Den största skillnaden mellan männen och kvinnorna när det gäller tidspressvariabler som påverkar hälsan var avsaknad av effektivitet där männen visade klara samband med alla hälso- variabler förutom generell hälsa, nack-skuldersymtom och avsak- nad av energi. För just denna tidspressvariabel visade kvinnorna inte alls något starkt samband med hälsovariablerna. Däremot visade kvinnorna ett starkt samband mellan variabeln ont om tid för reflektion och flera hälsovariabler medan männen bara upp- visade ett sådant samband. När kvinnorna kände att de hade ont om tid för reflektion i arbetet och var tvingade att skära ned på lunchtid, arbeta övertid eller att ta med jobb hem rapporterade de stress, trötthet och negativa känslor. När männen ansåg att arbets- situationen hade avsaknad av effektivitet rapporterade de många ohälsovariabler, speciellt stress, trötthet, negativa känslor och psy- kosomatiska symtom. Äldreomsorgen kännetecknas som typiska kvinnoarbetsplatser. Det är en sektor som ändras snabbt på grund av en åldrande popu- lation och finansiella begränsningar. Det är angeläget att uppmärk- samma dessa förändringar och vidta åtgärder för att förebygga och vidmakthålla god hälsa och undvika risktaganden hos personalen. Omsorg i hemmen innebär arbetsuppgifter i hushållet, personlig omvårdnad och social uppmuntran liksom medicinska uppgifter som medicinutdelning och omläggningar. anses som ett kostnadseffektivt sätt att vidmakthålla äldre personers obero- ende, men det är också den typ av vård som många äldre föredrar. I har det varit kommunerna som tillhandahåller hemtjänst. Policyn i är att äldre ska uppmuntras att bo i sina egna hem. Varje hem skiljer sig åt vad gäller fysisk och social arbetsmiljö, vilket innebär att hemtjänstpersonal möter en mängd olika hälsorisker. Arbetet består till stor del av rutin- arbete, men personalen måste också klara av ständigt föränderliga förhållanden som nya kunder, nya arbetskamrater, delaktighet i akuta situationer, resande mellan kunder och ensamarbete. De drabbas av mycket besvär och skador i kroppens leder och muskler och riskerar därmed varaktiga problem avseende arbetsförmåga. Deras ensamarbete och varierande arbetsförhållanden ställer höga krav på deras kapacitet att göra säkra val i arbetet. Därför är det viktigt att identifiera faktorer som kan höja säkerheten i deras arbetssituation. Ökad uppmärksamhet måste ägnas deras väl- befinnande för tillhandahållande av högkvalitativ service och för att minimera skadliga händelser i . För att få en bild av hälsa, risker, arbetsförhållanden och risk- hantering hos hemtjänstpersonal, genomfördes en studie av perso- nal inom i en kommun i norra (et al, 2013). Deltagarna var 350 undersköterskor och vårdbiträden som servade runt 900 kunder i olika geografiska områden, några i cen- trala stadsdelar och andra ute på landet. Personalen hade en chef för och 16 arbetsledare. Genomsnittsåldern bland hemtjänstpersonalen var och en majoritet var kvinnor, . Av de två yrkesgrupperna var undersköterskor och var vårdbiträden. Personalen använde en modell för deltagande riskhantering i sitt arbete inom . Modellen utvecklades av en intern arbets- grupp i kommunen i syfte att den skulle stödja personalens själv- hantering av säkerhetskapaciteten och höja effektiviteten i att identifiera, dokumentera och hantera riskfaktorer som hörde sam- man med deras sjukdomar eller olyckshändelser. Modellen består av ett flödeschema av processen och kompletterande checklistor. Checklistorna inkluderade aspekter på både den fysiska och psyko- sociala arbetsmiljön vilket möjliggjorde att en förberedande risk- bedömning kunde göras av hemtjänstpersonalen i hemmet hos varje ny kund. Alla arbetsplatser, cirka 900 privata hem, checkas regelbundet. Riskbedömningar utförs också för hemtjänstpersona- lens övriga arbetsmiljö som t.ex. personalrum och förflyttningssätt (bil, buss, promenad). Detta används av arbetsledarna för att bestämma vilka åtgärder som behöver göras för att förbättra arbets- miljön. Resultaten visade att så gott som samtliga ansåg att deras arbete krävde hög professionell kunskap och påhittighet medan drygt hälften av dem ansåg sig ha en hög grad av beslutsutrymme. Många av de svarande ansåg sig ha ett gott socialt stöd av sina arbetskam- rater, men färre ansåg sig ha ett gott stöd av sina arbetsledare. Totalt ansåg en tredjedel att de hade höga fysiska krav medan färre rapporterade höga psykologiska krav. Den generella nivån av säkerhet på arbetet var acceptabel. Riskhanteringsaktiviteter som t.ex. självrapporterad säkerhets- beteende skattades relativt högt rent generellt. Emellertid rapporte- rade knappt en femtedel att de ganska ofta eller ofta upplevde förhållanden som gjorde att de inte kunde följa säkerhetsbestäm- melserna. De vanligaste orsakerna till detta var brist på tid, dålig/otillräcklig utrustning eller brist på personal, arbetsscheman, arbetsrutiner och arbetsmängd, samarbete inom arbetsenheter och psykosocialt tryck från kunderna eller deras familjer nämndes. Några nämnde också bristen på samordning av tid, när kunden skrevs ut från sjukhuset och tiden när alla praktiska arrangemangen i hemmet var ordnat. Totalt var det knappt en fjärdedel av de svaranden som alltid deltog i riskhanteringen på sin enhet. Av dessa erhöll ungefär hälften positiva resultat från den deltagande risk- hanteringsmodellen. Positiva resultat av hälsan kunde konstateras, tre fjärdedelar rapporterade högt psykologiskt välbefinnande och ännu fler rap- porterade god generell hälsa liksom god individuell kapacitet att möta kraven i arbetet och en positiv tro på arbetsförmågan i fram- tiden. Däremot rapporterade enbart drygt en fjärdedel att de sällan eller aldrig upplevde besvär i någon del av kroppens leder eller muskler. Nacke, axlar, armar och rygg var de kroppsdelar som van- ligast kopplades mellan arbete och besvär. Vetenskapliga undersökningar om förebyggande hälso- och säkerhetsarbete visar betydelsen av att fokusera på positiva faktorer i arbetet och eventuella resurser som kan finnas där (et al, 2004). Arbetsrelaterade förhållanden, dvs. struktur och socialt stöd måste ges ökad uppmärksamhet, eftersom dessa har en möjlig påverkan på arbetstagarnas kapacitet, delaktighet, arbetskontroll och uppträdande. Att arbeta i uppfattas kräva höga nivåer av pro- fessionell kunskap och påhittighet och en god psykosocial arbets- situation men innebär också en hög fysisk arbetsbelastning. Den generella hälsan, kapaciteten och dugligheten i förhållande till arbetet var god hos hemtjänstpersonalen. Svårigheter att utföra riskbedömningar och att följa säkerhetsregler på grund av t.ex. tidsbrist, hjälpmedel och information identifierades. Det finns ett behov av att öka deltagandet i riskbedömningar hos de anställda, öka stödet från ledningen, öka strukturer och samarbete med andra avdelningar på socialförvaltningen och . Det har visat sig att många arbetstagare underskattar risken att få besvär i kroppens leder och muskler. Uppfattade personliga risker i en arbetssituation kan hjälpa till att motivera tillämpningen av ett säkrare arbetssätt. Det vill säga, att främja och uppmuntra till större kontroll av risk- faktorer i arbetet. För vissa sjukdomstillstånd är uppenbart att förhållanden i yrkes- arbetet har stor betydelse som riskfaktorer. Skillnader i hälsa mellan kvinnor och män har länge varit kända. Detta gäller för hjärt-kärl- sjukdom, hudsjukdom, vissa lung- och cancersjukdomar liksom besvär i kroppens leder och muskler och psykiska besvär (Kilbom, 2001, s. 171). I senare arbeten, exempelvis Reineholms avhandling (2013), har tydlighet i organisationen en allt viktigare aspekt av arbetshälsan. Flexibla verksamheter, många olika anställ- ningsformer och höga krav på social förmåga speglar dagens arbets- liv. mål med väl fungerande arbetsgrupper och medarbetare som har kontroll över sin arbetssituation har visat sig viktigt för att bibehålla en god hälsa. Brister i arbetsorganisation får konsekvenser i form av nedsatt hälsa och ohälsan ser olika ut för kvinnor och män. Den slutsatsen kan sägas gälla generellt för yrkesarbete i olika organisationer och inom olika branscher, såväl inom det privata näringslivet som inom den offentliga sektorn. Yrkeslivet har direkta kopplingar till hälsan. Aktuell analys och branschexemplen som redovisats här styrker dessa generella bedömningar och slutsatser som torde vara väl kända. som forskningens resultat kan sägas stå sig , är det uppenbart att dess resultat fortfarande, tyvärr, inte på något genomgripande sätt påverkat arbetslivets organisation. Vi vet således mer än vad vi förmått omsätta i praktisk handling. Däri ligger den stora utmaningen . Den könssegregerade arbetsmarknaden – sam- band med hälsa och sjukdom. I Gonäs L, , Bildt C. (red). Könssegregering i arbetslivet. Negativ stress och ohälsa. , G. and , T., 2004. Långtidsfriskas arbetsvillkor: en populationsstudie. (Work conditions among workers with good long term health. A population study.) Arbete och hälsa 2004:10. red., 2007. Den svenska journalistkåren. , B.P., (ed) 1997. Musculoskeletal Disorders and Workplace Factors. A Evidence for Work- Related Musculoskeletal Disorders of the Neck, Upper Extremity, and Low . Bongers PM, de , Kompier MA and . Psychosocial factors at work and musculoskeletal disease. Scand J Work Environ Health 1993; 19:297–312. Burchell, B., et al., 2007. Working conditions in Union: The gender perspective. ment of Living and Working Conditions. Available from: 108en.pdf [Accessed 2 January 2009]. , J.J., et al., 2004. The role of work stress and psychological factors in the development of musculoskeletal disorders. The stress MSD study. Drejhammar I-B och . Arbetsvillkor och arbetsmiljö vid tre livsmedelsbutiker. Drejhammar I-B och . Förändringsarbete i livsmedels- handeln. Gonäs L (red). På gränsen till genombrott? Om det könsuppdelade arbetslivet. Hälsa och Framtid. Forskningsprojekt som resulterat i fyra rap- porter om friska arbetsplatser inom privat verksamhet och mot- svarande tre rapporter inom kommuner och landsting. Projekt 2007–2012. L , G . Ergonomic Conditions and Health at Gender Segregated Workplaces. , 2012 – pure.ltu.se , Wigaeus Tornqvist E, , and Toomingas A. Self-reported working conditions and associa- tions with musculoskeletal symptoms: a cross-sectional study focusing on gender differences. Int J Ind Erg 2002; 30: 277– 294. Kilbom Å. Könsrelaterad ohälsa i arbetslivet och dess samband med arbets- och livsvillkor. I Gonäs L, , Bildt C. (red). Könssegregering i arbetslivet. , Schooler C, . Work and personality: An inquairy into the impact of social stratification. Ablex Norwood, NJ; 1983. , , , . Perceptions of health and risk management among home care workers in . Special Issue Article. Physical Therapy Reviews 2013. Kunskapssammanställning Belastning, genus och hälsa i arbetslivet. , Akademin för hälsa och arbetsliv, . , Vingård E. Den goda arbetsmiljön och dess indikatorer. Kunskapsöversikt, rapport 2012:07. and Wigaeus-Tornqvist E. Can the psychosocial work environment cause neck and shoulder pain? In: , (eds). Worklife and Health in . , , , pp 131–157. , DS, , Timpka T, , sense of safety. 2004; 10:71–73. Work and well-being: Gender Differences in the Psychological Consequences of Employment. Behaviour, 1995, Vol.36 ():57–71. Reineholm C. Psychosocial Work Conditions and Aspects of Health. Avhandling från , 2013. Roxburgh, S., 2004. There Just in the : The Mental Health Consequences of Time Pressure. Behavior, 45 (), 115–131. Lärande I arbetslivet. Svenska , 2011. Shain M, : Health promotion in the workplace: framing the concept; reviewing the evidence. Occupational and environmental medicine 2004, 61:643–648. Sirianni, C. and Negrey, C., 2000. Working time as gendered time. Feminist , , 59–76. Southerton, D. and Tomlinson, M., 2005. Pressed for time – the differential impacts of a time squeeze. , 53 (2), 215–239. State of the News Media (2005) An Annual Report on American Journalism. Available from: . [Accessed 11 February 2010]. Tyrkkö A, . Gender Differences in Time Pressure and Health among Journalists. In manuscript 2013. Weischenberg, S., Scholl, A, and , M. (2006) . Report über die Journalisten in (Prompters of the media society. Report on the journalists in ). de Zwart B, M and Kilbom Å. Gender differences in upper extremity musculoskeletal complaints in the working population. Environ Health, 2001. 74(1): p 21– 30. 7.Arbete, hälsa och genus: betydelsen av yrkets könssammansättning för kvinnors och mäns villkor i arbetslivet Män och kvinnor tenderar i stor utsträckning att vara verksamma i olika yrken vilket innebär att arbetsvillkoren för män och kvinnor kan se mycket olika ut. En könssegregerad arbetsmarknad medför att arbetslivet kan skilja sig avsevärt åt mellan kvinnor och män gällande faktorer som arbetsmiljö, arbetstid, möjlighet att påverka sitt arbete, flexibilitet och mental och fysisk ansträngning.