sou · H2B322 · 2014-04-25 00:00:00 — Den första undergruppen utgörs av företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. vad som ofta benämns noterade företag. Med överlåtbara värdepapper avses enligt lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden sådana värdepapper (utom betalningsmedel) som kan bli föremål för handel på kapital- marknaden. Det kan t.ex. vara fråga om aktier i aktiebolag, motsvarande andelsrätter i andra typer av företag, obligationer och andra skuldförbindelser eller depåbevis för sådana värdepapper. Definitionen av överlåtbara värdepapper överensstämmer i sak med motsvarande definition i artikel 4.1.18 i och rådets direktiv /39/EG (MiFiD) av om marknader för finansiella instrument. I sammanhanget kan nämnas att det i 1 kap. 3 § första stycket 4 ÅRL, i en liknande kontext, har talats om andelar, teckningsoptioner eller skuldebrev. Begreppet överlåtbara värdepapper är något vidare, vilket dock har bedömts ligga i linje med det nya direktivet. Med reglerad marknad avses enligt 1 kap. 5 § 20 lagen om värdepappersmarknaden ett multilateralt system inom EES som sammanför eller möjliggör sammanförande av ett flertal köp- och säljintressen i finansiella instrument från tredje man – regelmässigt, inom systemet och i enlighet med icke skönsmässiga regler – så att detta leder till avslut. Såsom definitionen av större företag i har varit utformad har den omfattat, utöver företag som har aktier m.m. noterade på en reglerad marknad, även företag vars värdepapper är noterade på en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Att låta definitionen av företag av allmänt intresse omfatta även företag vars värde- papper enbart är noterade på en reglerad marknad utanför EES går längre än vad det nya direktivet kräver. Utredningen har dock inte funnit några skäl att i detta sammanhang inskränka kretsen av noterade företag på det sätt som det nya direktivet i och för sig synes ge utrymme för. I den nya lagtexten jämställs därför reglerad marknad och motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Den andra undergruppen bland företag av allmänt intresse är sådana företag som omfattas av lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, ÅRKL. Såsom framgår av 1 kap. 1 § första stycket den lagen är ÅRKL tillämplig på kreditinstitut och värdepappersbolag. Vad som avses med kreditinstitut och värdepappersbolag framgår av 1 kap. 1 § första stycket ÅRKL eller av de lagar som det där hänvisas till. och värdepappersbolag jämställs i detta sammanhang vissa företag som i och för sig faller in under ÅRL:s tillämpnings- område men som ska upprätta koncernredovisning enligt , nämligen sådana finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket ÅRKL. Det är här fråga om finansiella holding- företag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i dotterföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag eller utländskt företag av motsvarande slag. Den tredje undergruppen av företag som ska anses som företag av allmänt intresse utgörs av försäkringsföretagen, i lagförslaget avgränsade som de företag som omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). I denna grupp ingår försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkrings- föreningar som omfattas av försäkringsrörelselagen (2010:2043). Av 1 kap. 1 § tredje stycket ÅRFL framgår att vissa försäkringsföretag får undantas från ÅRFL enligt beslut av . Om ett sådant undantag har meddelats, utgör det aktuella företaget inte längre ett företag av allmänt intresse. Till den tredje undergruppen räknas också sådana finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket ÅRFL. Det är här fråga om företag som omfattas av ÅRL men som har att upprätta koncernredovisning enligt . Den fjärde undergruppen av företag som ska anses som företag av allmänt intresse är publika aktiebolag. Med publika aktiebolag avses här sådana aktiebolag som har valt att vara ett publikt aktie- bolag och har manifesterat detta genom att anta en firma som utvisar att bolaget är ett publikt aktiebolag (jfr 1 kap. 2 § samt 26 kap. 1 och 3 §§ aktiebolagslagen, 2005:551). Punkterna 5–7 delar in företagen efter storlekskriterier; stora företag, medelstora företag och små företag (i den mån ett företag utgör ett företag av allmänt intresse enligt definitionen i punkten 4 faller det dock utanför samtliga dessa kategorier). Det som ÅRL har betecknat som större företag motsvarar i huvudsak det som i lagförslaget utgör stora företag och medelstora företag, medan det som har utgjort mindre företag väsentligen motsvarar det som i förslaget utgör små företag. De storleks- kriterier som skiljer de tre kategorierna åt avser – likt nuvarande storlekskriterier – antal anställda i företaget samt företagets balansomslutning och nettoomsättning. I punkten 5 definieras stora företag. Med stora företag avses företag som överskrider mer än ett av de tre gränsvärden som anges i punkten; medelantal anställda 250, balansomslutning och nettoomsättning . Skälen för att välja dessa delvärden har behandlats i avsnitt 4.3. Gränsvärdena är utformade på ett något annorlunda sätt än gränsvärdena i ÅRL:s gällande lydelse. Såväl gällande gränsvärden som de nya gränsvärdena förutsätter att det görs en bedömning utifrån förhållandena . har detta skett på så vis att ett delvärde har ansetts överskridet först om den angivna faktorn (t.ex. medelantalet anställda) har överskridit den angivna gränsen i sträck. Enligt den föreslagna lagtexten är det enskilda delvärdet överskridet redan om den aktuella faktorn överstiger den angivna gränsen . Å andra sidan räcker det inte längre att minst två delvärden är överskridna under ett enstaka år; gränsvärdet anses passerat först om minst två delvärden är överskridna i sträck. Det är inte nödvändigt att det är samma delvärden som har överskridits i sträck. Om delvärdena A och B – men inte C – har överskridits 1, medan 2 delvärdena B och C – men inte A – har överskridit, ska företaget alltså år 3 anses som ett stort företag. Exempel: Ett företag har år 1 ett medelantal anställda om 220, en balansomslutning om och en nettoomsättning om , år 2 ett medelantal anställda om 240, en balans- omslutning om 280 miljoner och en nettoomsättning om samt år 3 ett medelantal anställda om 280, en balansomslutning om och en nettoomsättning om . Det innebär att år 1 har endast ett av de tre delvärdena överskridits, år 2 har två av delvärdena överskridits och år 3 har också två av delvärdena överskridits. Eftersom de i punkten 5 angivna storlekskriterierna är uppfyllda först när företaget har överskridit två delvärden i sträck, är företaget 4 – men inte tidigare – att anse som ett stort företag. Om företaget 4 återigen överskrider enbart ett av de tre delvärdena, faller det 5 utanför definitionen av stort företag; företaget har ju inte under båda överskridit minst två av de tre delvärdena. Såsom reglerna är utformade kommer ett nystartat företag inte att kunna utgöra ett stort företag förrän tidigast under sitt tredje verksamhetsår. I punkten 6 har det lagts till en ny kategori av företag, medelstora företag. Den motsvarar vad som sägs i artikel 3.3 i det nya direktivet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 4.3. De medelstora företagen är sådana företag som – utan att utgöra vare sig företag av allmänt intresse eller stora företag – i sträck har överskridit minst två av de tre i punkten angivna delvärdena; medelantal anställda 50, balansomslutning, och nettoomsättning . Av punkten 7 framgår att med små företag avses företag som inte är vare sig företag av allmänt intresse, stora företag eller medelstora företag. Såsom gränsvärdena i punkten 6 är utformade innebär detta i praktiken att små företag i allt väsentligt motsvarar de företag som har betecknats som mindre företag. Avgränsningen av de små företagen går tillbaka på artikel 3.4 i det nya direktivet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 4.3. Punkterna 8 – 10 innehåller definitioner av begreppen stora koncerner, medelstora koncerner och små koncerner. Utred- ningens överväganden finns i avsnitt 4.4. De tre kategorierna skiljer sig från varandra genom storlekskriterier som motsvarar de som gäller för stora företag, medelstora företag och små företag. Vid tillämpningen av dessa definitioner får emellertid bestämmelserna i andra stycket betydelse. I andra stycket finns bestämmelser om hur en koncerns balans- omslutning respektive nettoomsättning ska beräknas vid tillämp- ningen av delvärdena i punkterna 8–10. Bestämmelserna är i sak väsentligen oförändrade och innebär bl.a. att man vid sammanräk- ningen av koncernföretagens balansomslutning och nettoomsätt- ning ska eliminera såväl fordringar och skulder mellan företagen som internvinster. En nyhet i lagtexten är att även aktier och andelar i dotterföretag ska elimineras (i redovisningspraxis torde dock sådan eliminering redan ske). Aktierna eller andelarna bör elimineras genom att deras bokförda värdet avräknas mot den andel av dotter- företagets eget kapital som aktierna eller andelarna representerar. Av artikel 3.8 i det nya direktivet följer att medlemsstaterna måste tillåta att elimineringar av de angivna slagen inte görs. I sådana fall ska dock de i direktivet angivna gränsvärdena för balansomslutningen och nettoomsättningen höjas . Dessa direktivbestämmelser har föranlett ett tillägg i lagtexten. Av detta framgår att bestämmelserna om eliminering inte behöver tillämpas om den framräknade balansomslutningen respektive nettoomsättningen relateras till – i stället för de gränsvärden som anges i första stycket – de något högre gränsvärden som anges i andra stycket. Bestämmelsen ger utrymme för att på ett förenklat sätt bedöma vilken storlekskategori som en koncern tillhör; det räcker i princip att summera koncernföretagens balansomslutningar respektive nettoomsättningar och sedan jämföra de framräknade beloppen med de i stycket angivna förhöjda gränsbeloppen. Den nya punktnumreringen i första stycket samt den nya paragrafnumreringen i 5 kap. har föranlett ändrade hänvisningar i tredje stycket. Dessa innebär inte någon ändring i sak. 1 kap. 3 a § En fysisk person och hans eller hennes nära familjemedlemmar ska vid tillämp- ningen av denna lag anses som närstående till ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning enligt denna lag (ett rapporterande företag), om han eller hon 1.utövar ett bestämmande inflytande eller tillsammans med annan utövar ett gemensamt bestämmande inflytande över det rapporterande företaget, 2.har ett betydande inflytande över det rapporterande företaget, eller 3.är styrelseledamot, verkställande direktör eller annan ledande befatt- ningshavare i det rapporterande företaget eller dess moderföretag. Med en persons nära familjemedlemmar avses i första stycket - den som är gift eller sambo med eller förälder, barn eller styvbarn till honom eller henne, -annan person som ingår i samma familj som honom eller henne och som kan förväntas påverka honom eller henne i hans eller hennes kontakter med det rapporterande företaget eller som kan förväntas påverkas av honom eller henne i sina egna kontakter med det rapporterande företaget, -en person som är ekonomiskt eller på annat sätt beroende av honom eller henne eller av hans eller hennes maka, make eller sambo. Paragrafen, som är ny, innehåller en definition av vilka fysiska per- soner som ska anses som närstående till ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning enligt ÅRL. Den kompletteras av ytterligare bestämmelser i 1 kap. 3 b § om i vilka situationer företag som närstående fysiska personer utövar ett visst inflytande över ska anses som närstående till ett rapporterande företag. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.12. I den gällande lydelsen av 5 kap. 12 a § ÅRL behandlas såväl kretsen av närstående fysiska och juridiska personer som de upplysningskrav som gäller för större företag och mindre publika aktiebolag i fråga om transaktioner med närstående företag. Utred- ningens förslag separerar kretsen av närstående från upplysnings- kraven. Kretsen av närstående fysiska personer respektive företag har placerats bland de allmänna definitionerna i 1 kap. Lagens krav på vilka upplysningar som ska lämnas om transaktioner med närstående parter finns däremot kvar i 5 kap, se förslagets 5 kap. 34 och 35 §§. Av såväl de tidigare bolagsrättsliga direktiven som det nya direktivet framgår att begreppet närstående är avsett att ha samma betydelse som i den internationella redovisningsstandarden IAS 24. Kretsen av närstående i svensk rätt har anpassats till standarden men de ändringar som därefter har gjorts i den standarden, och i andra internationella redovisningsstandarder som har antagits av EU, har inte fått genomslag i svensk rätt. Utred- ningens förslag innebär en sådan anpassning. Bestämmelserna i förevarande paragraf och 1 kap. 3 b § bygger följaktligen på defini- tionen av närstående i IAS 24. För utredningens överväganden, se avsnitt 8.12. I IAS 24 anges att en person eller en persons nära familjemed- lemmar är närstående till ett rapporterande företag om personen i fråga i. utövar ett bestämmande inflytande eller gemensamt bestäm- mande inflytande över det rapporterande företaget, ii.har ett betydande inflytande över det rapporterande företaget, iii.är en av nyckelpersonerna i ledande ställning i det rapporter- ande företaget eller i moderbolaget till det rapporterande företaget. En persons nära familjemedlemmar är sådana som kan väntas påverka, eller påverkas av, personen i dennes eller dessas kontakter med företaget, i vilka följande innefattas a)personens barn och make eller sambo, b)barn till personens make eller sambo, och c)personer som är ekonomiskt eller på annat sätt beroende av personens maka/make eller sambo. Bestämmelserna i denna paragraf är avsedda att ha samma inne- börd som i IAS 24 men har anpassats till den svenska lagens struktur och terminologi. Punkten 1 omfattar fysiska personer som utövar ett bestäm- mande inflytande eller ett gemensamt bestämmande inflytande över det rapporterande företaget. Begreppet bestämmande inflytande är här avsett att ha en specifik innebörd som anknyter till IAS 24. Enligt IAS 24 och IFRS 10 har den ett bestämmande inflytande som har inflytande över ett investeringsobjekt och som exponeras för, eller har rätt till, rörlig avkastning från sitt engage- mang i ett investeringsobjekt samt kan påverka avkastningen genom sitt inflytande över investeringsobjektet. Av IAS 24 och IFRS 11 följer att ett bestämmande inflytande utövas gemensamt om det sker i enlighet med ett avtal som reglerar det gemensamma utövandet av inflytande över den aktuella verksamheten. Ett gemensamt bestämmande inflytande existerar endast när det krävs att de parter som delar det bestämmande inflytandet måste ge sitt samtycke till de relevanta verksamheterna. Ytterligare ledning för tolkning av bestämmelsen kan sökas i de nämnda standarderna. Punkten 2 omfattar fysiska personer som utövar ett betydande inflytande över det rapporterande företaget. Enligt IAS 24 och IAS 28 innebär begreppet betydande inflytande att en ägare kan delta ide beslut som rör ett företags finansiella och operativa strategier utan att ha bestämmande inflytande eller gemensamt bestämmande inflytande över dessa strategier. Även i denna del är den föreslagna bestämmelsen avsedd att ha samma innebörd som IAS-bestämmel- serna. När det gäller vad som ska anses som bestämmande inflyt- ande och gemensamt bestämmande inflytande hänvisas till vad som har angetts i anslutning till punkten 1. Punkten 3 omfattar styrelseledamöter, verkställande direktör och andra ledande befattningshavare i det rapporterande företaget eller dess moderföretag. Bestämmelsen motsvarar huvudsakligen 5 kap. 12 a § 7 ÅRL i dess gällande lydelse. I den bestäm- melsen anges att med moderföretag jämställs ett motsvarande utländskt rättssubjekt. Som framgår av avsnitt 8.12 har det ansetts att den jämförelsen är överflödig i ÅRL och återfinns därför inte i förslaget. Bestämmelsen i övrigt har endast genomgått redak- förändringar, föranledda av förslagets struktur. Bestämmelserna i andra stycket motsvarar 5 kap. 12 a § 8–10 ÅRL i lagens gällande lydelse och skiljer sig från dessa i endast redaktionellt hänseende. För bestämmelsernas tillämpningsområde och innebörd, se prop. 2008/09:71 s. 100 och de hänvisningar som där görs. 1 kap. 3 b § En juridisk person är enligt denna lag närstående till ett rapporterande företag i följande fall: 1.Den juridiska personen och det rapporterande företaget ingår i samma koncern. 2.Den juridiska personen är ett intresseföretag till det rapporterande före- taget eller till ett koncernföretag i den koncern i vilken det rapporterande företaget ingår. 3.Den juridiska personen är ett gemensamt styrt företag i vilket det rapporterande företaget eller ett koncernföretag i den koncern i vilken det rapporterande företaget ingår är samägare. 4.Det rapporterande företaget är ett intresseföretag till den juridiska personen eller till ett koncernföretag i den koncern i vilken företaget ingår. 5.Det rapporterande företaget är ett gemensamt styrt företag i vilket den juridiska personen eller ett koncernföretag i den koncern i vilken den juridiska personen ingår är samägare. 6.Den juridiska personen och det rapporterande företaget är båda gemen- samt styrda företag i vilka samma tredje part är samägare. 7.Den juridiska personen och det rapporterande företaget förhåller sig så till varandra att det ena företaget är ett gemensamt styrt företag i vilket ett tredje företag är samägare och det andra företaget är ett intresseföretag till det tredje företaget. 8.Den juridiska personen är ett dotterföretag till en juridisk person som avses i 2 eller 3. 9.Den juridiska personens huvudsakliga verksamhet är att förvalta till- gångar som det rapporterande företaget har avsatt för ersättningar till personer som avslutat sin anställning antingen i det rapporterande företaget eller i en juridisk person som är närstående till det rapporterande företaget. 10.Den juridiska personen har avsatt tillgångar till förvaltning av ett rapporterande företag som är en sådan juridisk person som avses i 9. 11.Den juridiska personen står under bestämmande inflytande eller gemensamt bestämmande inflytande av en person eller en sådan nära familje- medlem som är närstående enligt 3 a § första stycket. 12.Den juridiska personen står under betydande inflytande av en person som avses i 3 a § första stycket 1. 13.Den juridiska personen eller dess moderföretag har en styrelseledamot, verkställande direktör eller annan ledande befattningshavare som är en person som avses i 3 a § första stycket 1. Vid tillämpningen av första stycket ska med koncern jämställas en företagsgrupp som kontrolleras av ett företag eller ett annat rättssubjekt som inte är ett moderföretag i denna lags mening. ska jäm- ställas ett sådant företag som skulle ha utgjort ett intresseföretag om 1 kap 5 § inte hade innehållit krav på andelsinnehav. Paragrafen, som är ny, innehåller en definition av vilka juridiska personer som ska anses som närstående till ett företag. För en allmän bakgrund till paragrafen, se författningskommentaren till 1 kap. 3 a §. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.12. I IAS 24 anges att ett företag är närstående till ett rapporterande företag om något av nedanstående villkor är tillämpliga: i.Företaget och det andra (rapporterande) företaget ingår i samma koncern (vilket betyder att varje moderföretag, dotter- företag och systerföretag är närstående till de övriga). ii.Ett företag är ett av det andra företagets intresseföretag eller ett joint venture i vilket det rapporterande företaget är samägare (eller ett intresseföretag till en koncern som företaget ingår i eller ett joint venture i vilket den koncernen är samägare). iii.Båda företagen är joint i vilka samma tredje part är samägare. iv.Ett företag är ett joint venture i vilket ett tredje företag är samägare och det andra företaget är ett intresseföretag till det tredje företaget. v.Företaget är en plan för ersättning efter avslutad anställning till förmån för anställda antingen i det rapporterande företaget eller iett företag som är närstående till det rapporterande företaget. Om det rapporterande företaget självt utgör en sådan plan, är också de stödjande arbetsgivarna närstående till det rapporterande företaget. vi.Företaget står under bestämmande inflytande eller gemen- samt bestämmande inflytande av en person som utövar ett bestäm- mande inflytande eller gemensamt bestämmande inflytande över det rapporterande företaget, har ett betydande inflytande över det rapporterande företaget, eller är en av nyckelpersonerna i ledande ställning i det rapporterande företaget eller i moderbolaget till det rapporterande företaget (jfr punkten 9 a i–iii) i IAS 24). vii.En person som utövar ett bestämmande inflytande eller gemensamt bestämmande inflytande över det rapporterande före- taget (jfr punkten 9 a i) i IAS 24) har ett betydande inflytande över företaget eller är en av nyckelpersonerna i ledande ställning i företaget (eller i ett moderföretag till företaget). Av IAS 24 framgår även att i definitionen av närstående inbegrips dotterföretag till intresseföretag och dotterföretag till ett joint venture. Därför är exempelvis ett intresseföretags dotterföretag och en investerare som har ett betydande inflytande i intresseföretaget närstående. Bestämmelserna i denna paragraf är avsedda att ha samma inne- börd som i IAS 24 men har anpassats till den svenska lagens struktur och terminologi. Punkten 1 innebär att företag i samma koncern är närstående till varandra. Varje moderföretag, dotterföretag och systerföretag är således närstående till de övriga företagen. Med en koncern likställs enligt paragrafens andra stycke en företagsgrupp som kontrolleras av ett rättssubjekt som inte är ett moderföretag i ÅRL:s mening. Detta får betydelse när ett antal företag ägs och kontrolleras av en kommun; kommunen och företagen utgör då en företagsgrupp som vid tillämpningen av denna paragraf ska jämställas med en koncern. Motsvarande gäller om företagen ägs och kontrolleras av staten. Det får också betydelse när ett företag har ett bestämmande inflytande över ett eller flera andra företag men det inte föreligger något koncernförhållande därför att det kontrollerande företaget inte har någon ägarandel i det eller de andra företagen; även en sådan företagsgrupp ska vid tillämpningen av denna paragraf anses som en koncern. – Bestämmelserna i punkten 1 och andra stycket har sin grund i punkten 9 b i) i IAS 24. Punkten 2 omfattar dels den situationen att det rapporterande företaget har ett intresseföretag i den mening som avses i 1 kap. 5 §, dels den situationen att något företag i samma koncern som det rapporterande företaget har ett sådant intresseföretag. Av para- grafens andra stycke framgår att med intresseföretag härvid ska jämställas ett företag över vilket det rapporterande företag eller ett företag i samma koncern har ett betydande inflytande utan att det föreligger ett sådant andelsinnehav som krävs enligt definitionen av intresseföretag i 1 kap. 5 §. – Bestämmelserna i punkten 2 och tredje stycket har sin grund i punkten 9 b ii) i IAS 24. Punkten 3 omfattar dels den situationen att det rapporterande företaget är samägare i ett gemensamt styrt företag enligt 1 kap. 5 a §, dels den situationen att ett företag som ingår i samma koncern som det rapporterande företaget är samägare i ett sådant företag. Se, beträffande gemensamt styrda företag, författningskommentaren till 1 kap. 5 a §. – Bestämmelsen har sin grund i punkten 9 b ii) i IAS 24.