sou · H2B334 · 2014-10-08 00:00:00 — Vems jämställdhetsarbete erkänns och synliggörs? Vad för slags jämställdhetsarbete som ska bedrivas är uppenbarligen en politisk fråga och måste också bli betraktad som en sådan. visar exemplen i det här avsnittet att jämställdhetsnormen, som alla normer, alltid skapar positionerna vi och de andra. Även i arbetar- klassen skapas skiktningar mellan kvinnor och kvinnor. 10.4Intersektionell normkritik – en sammanfattning Intersektionell normkritik kan beskrivas som ett granskande för- hållningssätt, ett kritiskt betraktande som kan vara betydelsefullt för utvecklandet av strategier för förändring och i forskning. Ett viktigt antagande är att man studerar platser för intersektioner eller intersektionella processer och att dessa intersektioner behöver för- stås i sina kontexter. Det må vara i eller på en industri som E. Det kan handla om jämställdhetsnormens upprepningar som platser för många samverkande och destabiliserarande normer. Även en maskin kan, som jag exemplifierat i det här kapitlet, vara en plats för meningsskapande intersektioner. Arbetsfördelning och lönesättning är två andra exempel som lyfts fram och som kan för- stås utifrån ett intersektionellt normkritiskt granskande. Med dessa exempel har jag velat understryka betydelsen av att se normer som samhällsstrukturerande krafter med materiella komponenter och effekter. Med intersektionell normkritik ökar inte bara förståelser för hur olika normer stabiliseras och makt konsolideras. I det här kapitlet har jag visat hur normer både stabiliseras och destabiliseras i de ständiga intersektioner de är del i. Normer omvandlas men kan också komma att dekonstrueras i intersektioner med andra normer. Arbetar man med jämställdhet, med mångfaldsfrågor, är aktivist eller forskare kan det vara viktigt att granska de fält man vill arbeta med utifrån ett intersektionellt maktkritiskt tänkande. Det handlar dels om en förmåga att fånga upp vad som händer med politiska arbeten – med det pågående arbetet med jämställdhetsintegrering, eller likabehandling – och se dem som mötesplatser för norminter- sektioner. Att ställa frågor om vad som blir norm , vad som destabiliseras , vem eller vad som utesluts eller vilka frågor som görs viktiga respektive oviktiga kan öka kunskaper om hur skillna- der skapas och kan komma att mana till nya former av politik. En annan viktig princip, som ligger implicit i vad som redan sagts men som jag också uttryckt i texten, kan därför vara att vägra renodla. Det är viktigt att inte nöja sig med att ta ett problem i taget eller på förhand bestämma sig för vilka materialiserade kate- gorier om ska studeras. En medvetenhet om intersektionella mater- ialiseraingar och materialiteter kan leda till intersektionella strate- gier. Heteronormativitet kan utmanas genom kampen för jäm- ställda löner eftersom dessa bidrar till att destabilisera en materia- lisering av en heteronormativ princip. För att bli verksamma politiska strategier mot heteronormativitet och rasifiering bör dock dessa intersektionella ambitioner öppnas, tydliggöras och benäm- nas. Intersektionerna behöver förstås och problematiseras explicit. , (2006) Class Questions. Rowman & Littlefield Publishers. (2011) Vithetens hegemoni. : Tankekraft Förlag. , (2012) On Being Included. Racism and Diversity in Institutional Life. , (2003) Arbetslöshet och arbetsfrihet. Barad, (2007) Meeting the Universe Halfways. , (2004) och funktionshinder. : Student- litteratur. , (2013) Farväl till arbetslinjen. : Verbal förlag. , (2011) Kroppslinjer. & : Makadam. Bromseth, , (red.) (2010) Normkritisk pedago- gik. , Wendy (2008) Att vinna framtiden åter. Texter om makt och frihet i senmoderniteten. , (1990) Gender Trouble. , (1993) Bodies that Matter. (2004) Undoing Gender. , , & , (1997) Det moderna föräldraskapet. Callerstig, , (2011) Det mot- sägelsefulla arbetet med jämställdhetsintegrering för genusvetenskap nr 2–3, s. 79–96. Crenshaw, Kimberlé W. (1989/2011) Demarginalizing the inter- section of Race and Sex: A of Anti- discrimination Doctrine, Feminist , and Antiracist Politics i et al. (red.) Farnham: Ashgate. , (2005). Scener ur ett äktenskap i (red.) de los , (2002). Det problematiska systerskapet i de los et al. (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , , (2002) Kalla mörkret natt! Kön, klass och ras/etnicitet i det postkoloniala i de los et al. (red.). Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , , (red.) (2006) Olikhetens paradigm. de los , (2007) är min Shatila i de los (red) Framtidens feminismer. Intersektionella interventioner i den feministiska debatten. : Tankekraft förlag. de los , (red.) (2010) Vad händer med jämställdheten. Nedslag i jämställdetens synfält. Duvander, , (2006) Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande i SOU 2006:37. Rapport från utredningen om Makt och strukturell dis- kriminering. Edenheim, , (2006) Enade vi falla, söndrade vi stå. Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 2–3 s. 7–18. Elmeroth, (red) (2012) Normkritiska perspektiv. , (1997). Representation: Cultural representations and Signifying Practices. , (2008) Apor, cyborger och kvinnor. Att återupp- finna naturen. /: Symposion. , (2002) Sexualitetens historia. : Bokför- laget Daidalos. , (2008) Diskursernas kamp. /: Symposion. Redovisning av regeringsuppdrag (2013) : /. Laclau, (1985). Hegemony and Socialist . , , (2011) Intersectional Analyses: or i et al. ), Framing Intersectionality, Farnham: Ashgate. , (2001)Marmorhallen i B.Lundgren & L. , Bestämma benämna betvivla. : Studentlittera- tur. , (2006) Jakten på konsensus. Intersektionalitet och marknadsekonomisk vardag. , , (2008) (kommande ny upplaga) Skola i normer. , (2010) och vithet i den intersektionella vändningen för genusvetenskap, nr 1–2 s. 5–22. Mohanty, (2006) Feminism utan gränser: av- kolonialiserad teori, praktiserad solidaritet. , (1997) Stadens rasifiering. Etnisk boendesegregation i folkhemmet. , (2005). Etnisk diskriminering i boendet. Mouffe, (1992) Feminism, Citizenship and Radical Democratic Politics i (red). Feminists Theorize the Political. & : Routledge. Mulinari, , (2004) Den nya svenska arbetarklassen. Mulinari, , (red) (2011) Arbete och inter- sektionella perspektiv. Ojämställd arbetsbörda, föräldraledighetens betydelse för fördelning av betalt och obetalt arbete. Puar, Jasbir K (2007) Terrorist . Durah & : . , (2011) Vad är problemet för genus- vetenskap nr 2–3 s. 99–115. Jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (2009) : . Skeggs, (1997) Att bli respektabel. (2009) Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Standing, (2011) Prekariatet. Den nya farliga klassen. , (2008) Omsorgsarbete i omvandling. , klass och etnicitet inom . & : Makadam. , , (2011) Sida vid sida – En studie av jämställdhets- politikens genealogi 1971–2006, : . , m.fl. (2008) Motstånd & fantasi. Historien om F. : . , (1988) Kvinnors och mäns arbeten. 1880–1990. , (1992) Delat arbete, delad makt i G. . , Kontrakt i kris. , (1999) Kvinnoarbete i –1950, : akademi. Wottle, (2011) Feminism och jämställd- het i nyliberal kontext för genusvetenskap nr 2–3 s. 99–115. de los är professor i ekonomisk historia vid . Hennes forskning handlar om arbetsliv, makt och intersektionalitet ur ett ekonomisk historiskt perspektiv. Hon har bland annat publicerat Intersektionalitet. Kritiska reflex- ioner om ojämlikhetens landskap (tillsammans med ) och varit redaktör för forskarantologierna Arbetslivets (o)synliga murar (2006) och Vad händer med jämställdheten? (2011). är docent i historia och professor i genusvetenskap vid . Hennes forskningsområden utifrån feminist- iska och postkoloniala perspektiv är nationskonstruktioner och tillhörighet/hem, berättelser om sexuellt våld och diskriminering. Bland hennes publikationer finns Antidiskrimineringens dilemma. Representationer i Kommunalarbetaren –2004 (2006), Genus- historia och den tvärvetenskapliga genusforskningen (2010) och Diskriminering av kvinnor: om nödvändigheten av ett intersek- tionellt och normkritiskt perspektiv (2013). är fil dr i ekonomisk historia vid och har forskat om urban fattigdom, segre- gering och skolan som arbetsplats ur ett intersektionellt perspektiv. Han deltar i ett forskningsprojekt om effekterna av marknadsreformerna på den svenska skolans arbetsmiljö och arbets- organisation. är professor i genusvetenskap på vid . Hon forskar om norm- bildningar i relation till jämställdhet och värdegrundsarbeten, klass som intersektionell konstruktion samt kvinnorörelser i utifrån ett postkolonialt perspektiv. Hon har bland annat varit redaktör, tillsammans med , till boken (2010), med har hon även redigerat (ny upplaga 2014), samt skrivit artikeln Globala klasser (2012). är professor i kulturgeografi, verksam vid forskning, . Hennes forskning kretsar kring staden och boendet ur ett intersektionellt maktperspektiv. Hon är aktuell med artikeln Gender and Space (tillsammans med ) i and Home, (2012). är verksam som lektor i socialt arbete vid . Hennes forskning är inriktad på ojäm- likhet, lönearbete och vardagsmotstånd på arbetsplatsen. Hon dis- puterade i genusvetenskap med avhandlingen fantasier och servicearbetets praktik. Arbetsvillkor inom hotell och restaurang- branschen i (2007). är lektor i genusvetenskap på univer- sitet. Hon disputerade i litteraturvetenskap på 2002: Att ge den andra sidan röst. i –1980. arbetar hon med jämställdhet och likabehandling, bl.a. som programansvarig för regeringsuppdraget Jämställdhets- integrering i statliga myndigheter 2008–2010. Centralt i hennes forskning är frågor som rör betraktandets och berättandets ord- ning, offentliga samtal och demokrati. Hon arbetar med en muntlig historia om intellektuella i –2010 och är en av grundarna till i : . är docent i rättssociologi vid , och gästprofessor i rättsvetenskap vid logistik, Linnéuniversi- tetet. Hennes forskning rör områdena arbetsrätt och arbetslivs- forskning, vilka hon analyserar från ett rättssociologiskt perspektiv med hjälp av feministiska perspektiv och intersektionella verktyg. Bland hennes publikationer finns Norms an Normality – Framing Normality: An Eye-Catcher on the Swedish Labour Court (2013); Osynliggörande av multipel diskriminering i den svenska Diskri- mineringslagstiftningen (2011) och Feministisk retsteori og rets- sociologi Retssociologi: Klassiske og moderne perspektiver (2013). är genusvetare och disputerade med avhand- lingen Det städade folkhemmet. Tyskfödda hembiträden i efterkrigs- tidens . Hon är verksam vid ekonomiskhisto- riska institutionen på . Huvudsakliga forsk- ningsområden är migration, avlönat hushållsarbete och intersek- tionalitet. Bland hennes publikationer finns Hembiträde på import. Migrationsberättelser (2013) och Till den svenska familjens tjänst. Tystfödda hembiträden i efterkrigstidens (2013). är docent i historia och arbetslivsforskare med fokus på arbetsmarknadsrelationer, arbetsmiljö och arbets- migration och har varit knuten till ekonomisk- historiska institutionerna vid . Bland hennes publikationer finns Mångfaldens marknad och arbetets villkor, Om följder av kundval (LOV) i (2013) och False Self- Employment. A Topical but Problem(2011). Hon är redaktör (tillsammans med ) för antologin in Perspective: and to Working Conditions in (2011). 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället. Det måste gå att lita på konsumentskyddet. Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. Internationella rättsförhållanden rörande arv. Tillträde till COTIF 1999. Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Från hyresrätt till äganderätt. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för in . [21] Olycksregister och djupstudier på trans- Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. – en översyn av ersättningssystemet. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Läkemedel för särskilda behov. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Män och jämställdhet. Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande.