sou · H2B386 · 2014-12-19 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att göra en samlad översyn av utgifterna som finansieras genom anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Utredningens syfte har, mot bakgrund av de senaste årens kostnadsökningar, varit att överväga vilka åtgärder som kan vidtas och som har en kost- nadsdämpande effekt på anslaget. I uppdraget har ingått att lämna fullständiga författningsförslag och att belysa vilka konsekvenser föreslagna ändringar bedöms få för förutsättningarna för en rättvis rättegång och hur förslagen på annat sätt påverkar rättssäkerheten. Genom tilläggsdirektiv förlängdes utrednings- tiden till . Till särskild utredare förordnades f.d. lagmannen i tings- rätt K-G . Som experter förordnades hov- rättslagmannen i , chefsrådmannen i Söder- törns tingsrätt , chefsjuristen i advokat- samfund , advokaten , krono- fogden , juristen vid , enhetschefen vid , verk- samhetsutvecklaren vid Brottsofferjouren , kansli- rådet i och rättssakkunniga i . entledigades som expert . Som ny expert förord- nades rättssakkunnige i Justitie- departementet . Som sekreterare i utredningen anställdes numera rådmannen och hovrättsassessorn . entledigades som sekreterare och förordnades som expert från och med . Experterna har i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens överväganden och förslag. Betänkandet har därför formulerats i vi- form. Utredningen, som antagit namnet (Ju 2013:02), överlämnar härmed betänkandet Rättvisans pris (SOU 2014:86). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i (1942:740)................................................................................. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya .......................................... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1988:609) om 1.4 Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) .... 1.5Förslag till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) Uppdraget och dess genomförande .............................. 2.2.1 Behovet av en utredning............................................... 2.2.2 Sammanfattning av uppdraget...................................... Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ......................... Styrning av anslaget................................................................. 3.3Beskrivning i årsredovisningen av kostnaderna på 3.4 Beskrivning i budgetunderlag av kostnaderna på anslaget.... Rättshjälp enligt rättshjälpslagen................................. Förvaltararvoden i konkurser ...................................... Prognoser och yrkanden.............................................. 3.5Offentliga försvarare och målsägandebiträden – kostnads- och målutveckling åren 2003–2013 ....................... Nationella och internationella regler ............................. 4.3.1 Artikel 6 – rätten till en rättvis rättegång ................... 4.3.2 praxis hänförlig till artikel 6 ........ 4.5Direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden m.m............................................. Ett paket med processuella rättigheter................................. Revidering av insolvensförordningen................................... Andra internationella instrument......................................... Ersättningssystem för rättsliga biträden............................... 5.3Ersättningssystem för konkurskostnader när konkursboet saknar tillgångar............................................... 5.4.1 Ersättningssystem för rättsliga biträden ................... 5.4.2 Ersättningssystem för konkurskostnader när konkursboet saknar tillgångar.................................... Offentlig försvarare och målsägandebiträde................. Offentlig försvarare – bakgrund och gällande rätt............... 6.2.2 De grundläggande reglerna om offentlig 6.2.3 Tidpunkten för förordnande av offentlig 6.2.4 Valet av offentlig försvarare....................................... 6.2.5 Byte, entledigande och substitution av offentlig Statens kostnader för offentliga försvarare.......................... Målsägandebiträde – bakgrund och gällande rätt ................ Rätten till målsägandebiträde .................................... Tidpunkten för förordnande ..................................... 6.4.5 Förordnande och val av målsägandebiträde.............. 6.4.6 Byte, entledigande och substitution av 6.4.7 Brottsförebyggande rådets rapport om Statens kostnader för målsägandebiträde............................. Överväganden och förslag..................................................... 6.6.1 Rätten till offentlig försvarare ................................... Rätten till målsägandebiträde .................................... 6.6.3 Byte av offentlig försvarare........................................ Substitution av målsägandebiträde............................ Inkomstgräns vid rättshjälp....................................... Avgifter vid rättshjälp ................................................ Inkomstgräns vid rättshjälp....................................... Avgifter vid rättshjälp ................................................ Rättshjälpens förhållande till rättsskyddsförsäkringar........ 7.4.3 Hur många har en rättsskyddsförsäkring? Statens kostnader för rättshjälpsbiträde............................... Överväganden och förslag..................................................... Inkomstgräns vid rättshjälp ....................................... Avgifter vid rättshjälp................................................. Underhållsskyldighet till barn ................................... 7.6.5 Förutsättningar för en effektiv kostnadskontroll..... Förordnande av rättshjälpsbiträden........................... Handläggningen av rättshjälpsansökningar .............. Förmåner inom rättshjälpssystemet .......................... Återbetalningsskyldighet för dömda............................ Återbetalningsskyldighet för dömda......................... Återbetalningsskyldighet vid resningsförfaranden... 8.4Inkomsttitel Övriga inkomster av statens Överväganden och förslag..................................................... 8.5.2 Tillämpningen av bestämmelserna om 8.5.3 Bör kopplingen till rättshjälpslagen finnas kvar?...... Skärpning av återbetalningsskyldigheten .................. Ersättning till offentliga försvarare och 9.3.1 Ersättning till offentlig försvarare och Taxa i brottmål............................................................ Prövningen av anspråk ............................................... 9.4 Försöksverksamhet utan taxa i västra ..................... Överväganden och förslag..................................................... 9.5.2 Nivåer i timarvoderingssystemet för offentliga försvarare och målsägandebiträden ........................... Tidsfrister i timarvoderingssystemet för Utökad användning av taxa i brottmål...................... Tidpunkt för beslut om ersättning............................ Systemet för statlig kostnadskontroll....................... Ersättning till konkursförvaltare.................................. 10.1.1 Ansvaret för konkurskostnader ................................ 10.1.2 Beräkning av arvode ................................................... 10.1.3 Beräkning av arvode efter tid..................................... 10.1.4 Taxans utformning..................................................... 10.1.5 Taxan vid införandet av den nya konkurslagen........ 10.2.1 Beräkning av arvodet.................................................. 10.2.2 Ansvaret för konkurskostnader ................................ 10.2.4 Utveckling i praxis ..................................................... Statens kostnader för ersättning till konkursförvaltare ...... Överväganden och förslag..................................................... 10.5.3 Andra förslag .............................................................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Konsekvenser av förslagen......................................... Krav på redovisningen av konsekvenser av förslagen i ett Vilka berörs av förslagen?...................................................... 12.4.1 Personer som åtalas för brott, brottsoffer m.fl......... 12.4.2 Rättsväsendet och advokatkåren................................ Konsekvenser för en rättvis rättegång och 12.6.2 Konsekvenser av våra förslag ..................................... 12.6.3 De samlade ekonomiska konsekvenserna av våra Ikraftträdande och informationsinsatser.............................. Konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen ..... Konsekvenser för anslutning till Europeiska 12.10Konsekvenser som anges i 7 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ................................. Förslaget till lag om ändring i (1942:740)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya ........................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:609) om Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619)............................................................................. 13.5 Förslaget till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948)........................... Utveckling av förhandlingstid brottmål ................... Jämförelse mellan villkor i hem- och Vårt uppdrag har varit att göra en samlad översyn av de utgifter som finansieras genom anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Vi har haft att överväga vilka åtgärder som kan vidtas och som kan få en kost- nadsdämpande effekt på anslaget. Inom ramen för denna översyn har vi mer specifikt haft i uppdrag att se om det är befogat att i någon mån begränsa tillgången till offentlig försvarare och målsägandebiträde för vissa fall, överväga en skärpning av reglerna kring återbetalningsskyldig- het för dömda, föreslå begränsningar av möjligheten att byta offentlig försvarare, överväga att justera inkomstgränsen och avgifterna vid rätts- hjälp, föreslå olika nivåer i timarvoderingssystemet för offentliga för- svarare och målsägandebiträden, föreslå tidsfrister i timarvoderingssystemet för målsägande- biträden, föreslå en utökad användning av schablonersättning (taxa) i brott- mål och föreslå ett timarvoderingssystem för konkursförvaltare. En första utgångspunkt för oss har varit att anslaget syftar till att tillgodose rättssäkerheten för både tilltalade och brottsoffer. I detta ligger att säkerställa rätten till en rättvis rättegång. Systemet ska också bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för rätts- väsendet, vilket är av grundläggande betydelse i en rättsstat. Det är utredningens uppfattning att samhället är skyldigt att efter behov stötta både misstänkta och brottsoffer med kvalificerat rättsligt stöd, både för att skapa balans i processen och för att upp- fylla kraven på en rättvis rättegång. Denna uppfattning har i högsta grad präglat våra överväganden. Ytterligare en utgångspunkt har varit att pröva alla möjligheter till besparingar, om det inte leder till oacceptabla kon- sekvenser för den enskilde. Det bör alltid prövas om det är rimligt att staten bidrar till kostnaderna. Inom EU och i övrigt internationellt samarbete har flera rätts- akter och konventioner med anknytning till dessa frågor utarbetats. Som exempel kan nämnas EU-stadgan och Europeiska konven- tionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundlägg- ande friheterna. I det här sammanhanget bör också nämnas Europa- parlamentets och rådets direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden m.m. (2013/48/EU). Sådana dokument har naturligtvis också legat till grund för våra överväganden. Samhällets kostnader för offentliga försvarare är betydande och har ökat kraftigt . Den kraftiga kostnadsökningen kan antas ha flera orsaker. Antalet inkomna brottmål till domstolarna har ökat och målen har ändrat karaktär. Målen har blivit mer om- fattande och komplexa. Förhandlingstiden har ökat. Ny teknik har gett upphov till nya brottstyper. Utvecklingen har skapat nya brotts- arenor. Fler mål än tidigare är familjerelaterade. Förtursmålen har ökat i antal. Målutvecklingen i de svenska domstolarna är också en följd av de satsningar som gjorts på rättsväsendet. Allt fler brott anmäls och utreds. Särskilt kostnadskrävande är satsningen på att bekämpa den organiserade brottsligheten, vilket leder till kostnadsökningar. och mer omfattande och komplexa brottmål ställer således krav på ökade försvararinsatser. Vår slutsats när det gäller kostnadsökningen för offentliga för- svarare är att den väsentligen har orsaker som kan ses som ofrån- komliga konsekvenser av brottsutvecklingen och andra omständig- heter som inte är hänförliga till det befintliga regelverket. Inget tyder på att de nuvarande bestämmelserna inte i huvudsak tillämpas som avsett. Mot denna bakgrund är det vår bedömning att bestäm- melserna om i vilka situationer som en offentlig försvarare ska för- ordnas är väl avvägda. Några ändringar föreslås därför inte. saknas i lagtext regler om möjligheten att byta offentlig försvarare. Ett byte av offentlig försvarare medför mer- kostnader när den nya försvararen ska sätta sig in i målet. För andra biträden, t.ex. rättshjälpsbiträden, finns det uttryckliga bestämmel- ser om byte av biträde. Vi föreslår därför att det införs en uttryck- lig bestämmelse om byte av offentlig försvarare. Någon ändring i befintlig praxis i fråga om byte av offentlig försvarare är inte av- sedd. När det gäller kostnaderna för målsägandebiträden har den procen- tuella ökningen varit större än ökningen av antalet avgjorda brottmål. Ökningstakten har varit kraftig och relativt stabil. Även samhällets kostnader för målsägandebiträden är således be- tydande. Den kraftiga kostnadsökningen kan även här antas ha flera orsaker. Antalet anmälda brott där målsägandebiträde normalt för- ordnas har ökat. En ny brottskategori är s.k. nätrelaterade brott med sexuella inslag. I sådana mål, som ofta inbegriper många måls- ägande, förordnas normalt målsägandebiträden. Målsägandena får numera bättre information om rätten till målsägandebiträde. En del av ökningen kan förklaras av ändringar i sexualbrottslagstiftningen. Även om det alltså finns förklaringar till kostnadsökningen och ökningen av antalet förordnanden av målsägandebiträden finns också en uppfattning att målsägandebiträde ibland förordnas något slen- trianmässigt och att rekvisiten för att förordna målsägandebiträde inte fullt ut beaktas. Det är angeläget att rättsväsendets resurser koncentreras till sådana situationer där målsäganden har ett reellt behov av biträde. För att påtala vikten av att en ordentlig prövning görs i varje enskilt fall föreslår vi därför vissa justeringar i 1 § lagen om målsägandebiträde. EMR-reformen har generellt minskat målsägandens behov av stöd vid rättegången i hovrätten. Vi föreslår därför att ett måls- ägandebiträdes förordnande ska upphöra sedan tiden för att över- klaga tingsrättens dom har löpt ut. Om målsäganden begär det eller om det annars finns anledning till det ska det ske en förnyad prövning av om målsägandebiträde ska förordnas i högre rätt. För att säkerställa att endast för uppdraget lämpliga personer förordnas som målsägandebiträden föreslår vi att det införs en sär- skild bestämmelse om att rättens tillstånd ska krävas i samtliga fall vid substitution av målsägandebiträden vid huvudförhandling. Rätten kan därmed i det enskilda fallet bedöma om det är lämpligt med substitution. Inkomstgräns och avgifter vid rättshjälp Rättshjälp får beviljas personer vars ekonomiska underlag inte överstiger . Enligt tillgänglig statistik omfattas därmed av befolkningen av möjligheten att få rättshjälp. När rättshjälpslag trädde i kraft förutsattes att inkomstgränsen skulle ses över med jämna mellanrum. Ett lämp- ligt riktmärke angavs vara att en översyn gjordes med inter- vall, även om det kunde finnas anledning att frångå detta. Nuvarande inkomstgräns har gällt . Mot denna bakgrund föreslår vi att inkomstgränsen för att kunna få rättshjälp höjs till . Förslaget innebär att av befolkningen kommer att omfattas av möjligheten att få rätts- hjälp. Vi föreslår ingen ändring av sättet att beräkna rättshjälpsavgift- erna. Den som har beviljats rättshjälp ska alltså även fortsättnings- vis betala en rättshjälpsavgift som bestäms av kostnaderna för rättshjälpsbiträdet och den rättssökandes ekonomiska underlag. Däremot föreslår vi att det läggs in ytterligare en nivå i avgifts- systemet och att avgiften, liksom minimiavgiften, i de olika nivå- Vidare föreslår vi att avdraget för barn vid beräkning av den rättssökandes ekonomiska underlag höjs. För att möjliggöra en mer effektiv kostnadskontroll föreslår vi att regeringen ger i uppdrag att undersöka möjlig- heten att utveckla datasystem. Mål med oerfarna och okvalificerade rättshjälpsbiträden tenderar enligt vad vi erfarit att ta och dra högre kostnader än mål med erfarna och kvalificerade biträden. Kontrollen av dem som för- ordnas till rättshjälpsbiträden bör bli noggrannare. Vi föreslår däremot ingen ändring av reglerna om vem som ska kunna förordnas som rättshjälpsbiträde. Syftet att så långt möjligt garantera att rätts- hjälpsbiträden är tillräckligt kvalificerade bör uppnås genom att de som förordnar biträden gör en noggrannare prövning av biträdets kvalifikationer. För att systemet med rättshjälp ska fungera och för att de som har rätt till rättshjälp också ska få det är det viktigt att det regelverk som finns kring avgiftssystemet efterlevs. och domstolarna bör därför se till att de som vid domstolarna hanterar ansökningar om rättshjälp får relevant utbildning och riktlinjer för hanteringen av sådana ansökningar. Av författningstekniska skäl föreslås en ändring i 19 § rätts- hjälpslagen. Någon ändring i sak är inte avsedd. Bestämmelserna om återbetalningsskyldighet för dömda tillämpas inte sällan alltför generöst i förhållande till regelverket. Detta med- för ökade kostnader för staten. För att förenkla för domstolarna att hantera återbetalningsskyldigheten på rätt sätt föreslår vi att ett systemstöd utvecklas. Frågan om systemstöd bör lämnas till Dom- stolsverket att utreda. Vi föreslår därutöver att återbetalningsskyldigheten för dömda ska skärpas på olika sätt. Kopplingen till rättshjälpslagstiftningen bör dock behållas. Vi föreslår att det införs en miniminivå för återbetalningsskyldig- heten för den som döms för brott. Det belopp som den dömde ska återbetala av kostnaderna för offentlig försvarare, och i förekom- mande fall vissa andra biträden, ska inte understiga . som ska återbetalas får dock aldrig överstiga kostnaderna. Möjlig- heten att jämka återbetalningen behålls men jämkning ska endast kunna ske till som lägst minimibeloppet. Minimibeloppet ska inte gälla om den dömde vid domen inte fyllt eller om den dömde begått brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning. Återbetalningsskyldighet ska också gälla i förfaranden som avser undanröjande av påföljd och ådömande av annan påföljd för brott eller som avser annan åtgärd i fråga om ådömd påföljd. En särskild bestämmelse föreslås om att en tilltalad ska ersätta staten hela kostnaden för vad som betalats av allmänna medel i ersättning till försvarare, och i förekommande fall andra biträden, i överinstansen om målet förfaller på grund av omständigheter hän- förliga till den tilltalade. Detta ska dock inte gälla om den tilltalade haft laga förfall för sin utevaro som inte kunnat anmälas eller om målet återupptas. Återbetalningsskyldigheten för dömda föreslås omfatta även saliv- prov som tagits för att göra en DNA-analys vid utredning av brott. Förundersökningsledaren ska informera den misstänkte om vilka bestämmelser som gäller för återbetalningsskyldighet. Ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden Mot bakgrund av kostnadsökningen för offentliga försvarare och målsägandebiträden finns anledning att överväga vilka möjligheter som finns att hålla kostnaderna nere. En metod för att hålla kost- naderna nere skulle kunna vara att differentiera timkostnadsnormen mellan offentliga försvarare och målsägandebiträden. Likaså skulle kunna övervägas en begränsning i timarvoderingssystemet för måls- ägandebiträden. Vår bedömning är emellertid att en differentiering av i timkost- nadsnormen mellan offentliga försvarare och målsägandebiträden inte bör införas. Mot att införa en sådan differentiering talar bl.a. risken för att det blir svårare att finna kvalificerade jurister som vill åta sig uppdrag som målsägandebiträde. En lägre ersättning till måls- ägandebiträden än till offentliga försvarare rimmar vidare illa med den utveckling som i övrigt har skett beträffande stöd till brotts- offer. Det går inte att generalisera ett målsägandebiträdes uppgifter och säga att dessa skulle vara mindre kvalificerade än den offentlige försvararens. Även risken för att en sådan differentiering av tim- kostnadsnormen skulle äventyra återväxten av humanjurister måste framhållas. Inte heller bör enligt vår bedömning en begränsning i tim- arvoderingssystemet för målsägandebiträden införas. En sådan regel passar inte för brottmålsprocessen, som skiljer sig väsentligt från tvistemålsprocessen. I brottmål är det primära intresset att staten ska kunna lagföra personer för brott. Brottmålsprocessen styrs i mycket av åklagaren och den tilltalade. Målsäganden och måls- ägandebiträdet saknar i många fall inflytande över processen. Vi har undersökt om det taxesatta området skulle kunna utökas. Vi föreslår att befintlig brottmålstaxa ska utökas till att gälla två tilltalade med samma eller varsin försvarare och/eller två målsägande med samma eller varsitt biträde. En sådan taxa skulle sannolikt leda till kostnadsminskningar för staten eller i vart fall dämpa eventuella kostnadsökningar. En sådan taxa förenklar också hanteringen för domstolarna och biträdena. Vi föreslår att uppdraget att utöka taxan ges till . Vi har övervägt om det skulle vara lämpligt att utvidga befintlig taxa till att omfatta heldagsmål, dvs. mål upp till sex timmars huvudförhandlingstid. Vi har dock valt att inte lägga fram ett så- dant förslag, framför allt för att de undersökningar som taxan bygger på är mycket gamla och inte återspeglar den förändrade rättsliga miljö som t.ex. införandet av EMR-reformen inneburit. Enligt vår uppfattning kan det dock finnas fördelar med att införa en heldags- taxa. Vi har övervägt om ett sätt att förbättra kostnadskontrollen i fråga om biträdesarvoden kan vara att beslut om ersättning till dessa kan fattas separat och inte i samband med dom eller beslut i sak. Ersättningsfrågorna skulle därigenom kunna uppmärksammas bättre och få den tid som behövs för en ingående prövning. En så- dan ordning har dock vissa olägenheter. Bl.a. kommer hanteringen med nödvändighet att bli mer komplicerad. Mot denna bakgrund har vi bedömt att nuvarande bestämmelser bör behållas. En effektiv kostnadskontroll är en förutsättning för att kost- naderna för rättsliga biträden ska kunna hållas på en rimlig nivå. Vi har därför övervägt om det finns anledning att utöka statens kost- nadskontroll när det gäller de rättsliga biträdenas ersättningar. har övervägt om det finns anledning att låta åklagare yttra sig över ersättningsanspråken i större utsträckning än och om skyldigheten att underrätta Justitiekanslern om utdömda ersätt- ningar bör utvidgas.