sou · H2B348 · 2014-06-26 00:00:00 — , som är den registerförande myndigheten, kan därför endast lämna ut upp- gifter från registret i den mån detta är särskilt föreskrivet. 3.6Registerkontroll med stöd av författning Bestämmelserna i lagen om belastningsregister och förordningen om belastningsregister anger endast vilka arbetsgivare som har rätt att få uppgifter ur registret. Frågan om det finns en skyldighet eller möjlighet att göra en kontroll i samband med anställning eller motsvarande framgår av andra författningar. Bakgrund och gällande rätt 3.6.1Författningsreglerad skyldighet att begära registerutdrag har det införts fyra nya lagar med bestämmelser om skyldighet för arbetsgivare att genomföra registerkontroll i samband med anställning eller motsvarande. Det gäller på skol- området, vid hem för vård och boende som tar emot barn, LSS- verksamhet som innefattar insatser åt barn med funktionshinder och för försäkringsförmedlingsverksamhet. Bestämmelserna om registerkontroll inom dessa områden är utformade på så sätt att det uppställs ett krav på den enskilde som sökt anställning att, när denne får erbjudande om anställning, lämna ett utdrag ur belast- ningsregistret. En person som inte lämnat ett sådant utdrag får inte anställas. Notera att även enligt lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn föreligger en skyldighet för den enskilde att visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Enligt denna lag är dock inte arbetsgivare och uppdragsgivare skyldiga att kon- trollera belastningsregistret, se avsnitt 3.6.2. Det föreligger även en skyldighet att genomföra registerkontroll enligt lagen (2005:405) om försäkringsförmedling. Genom lagen genomfördes och rådets direktiv (2002/92/EG) av om försäkringsförmedling. Något krav på registerkontroll fanns inte i den tidigare gällande lagen (1989:508) om försäkringsmäklare, utan har uppställts som en följd av inne- hållet i direktivet. Lagen om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn Enligt lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn ska en person som erbjuds anställning, uppdrag, praktiktjänstgöring eller liknande vid sådant hem lämna ett utdrag ur belastningsregistret och misstanke- registret till den som erbjuder anställningen. Utdraget ska vara högst . Om registerkontroll inte utförts får personen inte anställas, ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Arbets- givaren avgör dock om en person med uppgift i belastningsregistret ska anställas. På begäran av den som lämnat ett registerutdrag ska det återlämnas i original. Utdraget eller en kopia av det ska dock Bakgrund och gällande rätt bevaras under från det anställningen, uppdraget eller praktiktjänstgöringen påbörjades. Utredningen om tvångsvård för unga har i sitt delbetänkand Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3) lämnat förslag om utvidgad registerkontroll till skydd för unga som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna. De föreslår att det införs en bestämmelse i socialtjänstlagen med krav på obligatorisk kontroll i misstanke- och belastningsregister vid utredningar av tilltänkta familjehems- och jourhemsföräldrar för barn. Vidare föreslås att registerkontroll ska göras i samband med varje ny placering av ett barn i ett familje- hem och vid omprövning av medgivande för ett jourhem. Förslaget har sin bakgrund i förslag till regeringen om att införa obligatorisk registerkontroll i en utredning av ett familjehem eller jourhem, i likhet med vad som gäller vid anställning av perso- nal vid HVB, se rapporten för trygg och säker vård i familje- hem och hem för vård eller boende, 2012. Lagen om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder Enligt lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder ska en person som erbjuds anställning, uppdrag eller praktiktjänstgöring i en sådan verksamhet på begäran lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Utdraget ska vara högst gammalt. Om registerkontroll inte utförts får personen inte anställas, ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Skyldigheten att kontrollera belastningsregistret omfattar inte ett assistansberättigat barn som är arbetsgivare åt sina egna föräldrar. Arbetsgivaren avgör om en person med uppgift i belastnings- registret ska anställas. På begäran av den som lämnat ett register- utdrag ska det återlämnas i original. Utdraget eller en kopia av det ska dock bevaras under från det anställningen, upp- draget eller praktiktjänstgöringen påbörjades. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 31 § skollagen (2010:800) ska en person som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet, lämna ett utdrag ur belast- ningsregistret till den som erbjuder anställningen. Även den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring, arbetspraktik eller liknande i en sådan verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Utdraget ska vara högst gammalt. Om registerkontroll inte utförts får personen inte anställas, ges uppdrag eller praktiktjänst- . Arbetsgivaren avgör dock om en person med uppgift i belastningsregistret ska anställas. På begäran av den som lämnat ett registerutdrag ska det återlämnas i original. Enligt lagen (2005:405) om försäkringsförmedling får försäkrings- förmedling endast utövas efter tillstånd och registrering. Tillstånd ges av och kan avse en juridisk eller en fysisk person. En av förutsättningarna för tillstånd för en fysisk person är kravet på god vandel. Kravet på vandelsprövning följer av direktivet om försäkringsförmedling (2002/92/EG) och är såsom det fram- hålls i propositionen (prop. 2004/05:133 s. 66) en särreglering av försäkringsförmedlare i jämförelse med andra personer verksamma i finansiella företag. Vandelsprövningen innefattar bl.a. en kontroll av att en fysisk person inte förekommer i belastningsregistret avseende vissa allvarliga förmögenhetsbrott eller viss allvarlig eko- nomisk brottslighet. De som är anställda hos försäkringsförmedlare som är juridiska personer omfattas inte av nämnd tillstånds- eller registrerings- skyldighet. För att ett förmedlarföretag ska få tillstånd att utöva försäkringsförmedling uppställs emellertid som villkor att de anställda som ska förmedla försäkringar för förmedlarföretagets räkning inte förekommer i belastningsregistret avseende nyss- nämnda brottslighet. Förmedlarföretaget ska kontrollera att vill- koret är uppfyllt och ska i samband därmed begära att ett utdrag ur belastningsregistret visas upp (2 kap. 6 §). Vilka uppgifter ur registret som kontrollen ska avse preciseras i 3 kap. 1 § förord- ningen (2005:411) om försäkringsförmedling. Bakgrund och gällande rätt som ska visas upp får inte vara . Enligt 9 § andra stycket 3 lagen om belastningsregister har den enskilde rätt till ett begränsat utdrag om sig själv. Av 22 a § förordningen om belast- ningsregister framgår att utdraget ska vara begränsat till den brotts- lighet som anges i 3 kap. 1 § förordningen om försäkringsförmed- ling. Förmedlingsföretaget ska bara kontrollera innehållet i register- utdraget. Det får inte, enligt en uttrycklig bestämmelse i 3 kap. 5 § förordningen om försäkringsförmedling, dokumentera den utförda kontrollen på annat sätt än genom en anteckning om att register- utdraget har visats upp. Vilka brott som omfattas av den lagreglerade registerkontrollen 1999/2000:123 s. 29 anges att registerutdrag som är avsett att användas för anställning inom förskoleverksamhet etc. bör endast innehålla sådana uppgifter som kan vara av betydelse vid en lämplighetsprövning med syfte att förebygga övergrepp mot barn och unga. Av integritetsskäl är således utgångspunkten att den obligatoriska registerkontrollen endast ska omfatta brott som är av betydelse för bedömningen av den arbetssökandes lämplighet för att arbeta med barn och ungdomar. Till följd härav har enskilda rätt att få ett begränsat utdrag ur registret om sig själv (9 § andra stycket lagen om belastningsregister). Innehållet i ett sådant utdrag varierar med hänsyn till det syfte för vilket utdraget begärs, se 22 § förordningen om belastningsregister. Ett registerutdrag som begärs med hänvisning till bestämmelserna i skollagen, lagen om register- kontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funk- tionshinder eller lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn (se följande avsnitt) begränsas till uppgifter om sexualbrott och barnpornografibrott samt mord, dråp, grov miss- handel, människorov. Utdrag som begärs enligt lagen om register- kontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn (HVB)omfattar därtill ytterligare brott enligt brotts- balken, samtliga brott mot narkotikastrafflagen, brott mot lagen om förbud mot vissa dopningsmedel, brott mot lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, narkotikasmuggling och brott mot alkohollagen m.m. Bakgrund och gällande rätt 3.6.2Författningsreglerad rätt att begära registerutdrag Lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn Som ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barn- pornografi infördes en ny om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn. Lagen innebär att den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter ska, om arbetet innefattar direkt och regelbunden kontakt med barn, på begäran visa upp ett utdrag ur belastnings- registret. Det kan handla om både personer som i sin yrkes- utövning kommer i kontakt med barn och personer som är ledare i olika ideella barnverksamheter. Lagen ger en arbetsgivare eller uppdragsgivare en rätt, inte en skyldighet, att begära att ett utdrag uppvisas. Det är endast den person som, eventuellt efter ett urvals- förfarande, faktiskt erhåller ett erbjudande om anställning som på begäran ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Andra even- tuella medsökande ska således inte kontrolleras. Registerutdraget får inte vara äldre än . Arbetsgivare och uppdragsgivare får inte dokumentera en kontroll av ett register- utdrag på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförord- ningen (1996:633) rör frågor om skydd mot brott som kan hota rikets säkerhet, skydd för uppgifter som rör rikets säkerhet och skydd mot terrorism (6 §). Bestämmelserna gäller vid verksamhet hos staten, kommunerna och landstingen samt hos aktiebolag, handelsbolag, föreningar och stiftelser över vilka det allmänna utövar ett rättsligt bestämmande. De gäller även vid verksamhet hos enskilda om verksamheten är av betydelse för rikets säkerhet eller särskilt behöver skyddas mot terrorism. Säkerhetsskyddet ska förebygga bl.a. att personer som inte är pålitliga från säkerhetssyn- Bakgrund och gällande rätt punkt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet. Säkerhetsskyddet ska även i övrigt förebygga terrorism (7 §). I säkerhetsskyddet ingår bl.a. säkerhetsprövning. En sådan ska göras innan en person anställs eller på annat sätt får delta i verk- samhet som är av betydelse för rikets säkerhet eller anlitas för upp- gifter som är viktiga för skyddet mot terrorism. Säkerhetspröv- ningen kan omfatta registerkontroll och särskild personutredning. Med registerkontroll avses att uppgifter hämtas från ett register som omfattas av lagen om belastningsregister, lagen om misstanke- register eller lagen om polisens allmänna spaningsregister. Med registerkontroll avses också att uppgifter hämtas som behandlas med stöd av polisdatalagen. Registerkontrollen ska göras när någon ska anställas eller på annat sätt delta i verksamheter som placerats i säkerhetsklass enligt lagens bestämmelser om dessa. Den får även göras under pågående anställning eller annat pågående deltagande i verksamheten. Kontrollen är olika långtgående beroende på vilken säkerhetsklass den avser. Innan registerkontroll och särskild person- utredning ska genomföras ska den som säkerhetsprövningen avser ge sitt samtycke. Registerkontroll och särskild personutredning vid deltagande i verksamhet som har placerats i säkerhetsklass Registerkontroll ska göras vid anställning, uppdrag, tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, utbildning, besök eller något annat deltagande i verksamhet under förutsättning att anställningen eller deltagandet har placerats i säkerhetsklass (13 § säkerhetsskyddslagen). En anställning eller ett annat deltagande ska placeras i säkerhetsklass, om den anställde eller den som annars deltar får del av uppgifter som omfattas av sekretess och som är av betydelse för rikets säkerhet (17 §). Det finns tre säkerhetsklasser numrerade 1, 2 och 3. Den högsta är klass 1. Utöver en register- kontroll ska det göras en särskild personutredning när det gäller placeringar i säkerhetsklasserna 1 och 2 (18 §). Vad särskilt gäller frågan vilka myndigheter som ska besluta om registerkontroll avseende befattningar som är placerade i säkerhets- klass 2 och 3 gäller i huvudsak följande. I de flesta fall är det den myndighet som ansvarar för verksamheten som beslutar om place- ring i säkerhetsklass. Förutom kommuner, landsting och läns- styrelser rör det sig här om ett drygt sjuttiotal statliga myndigheter Bakgrund och gällande rätt som inom sina respektive verksamheter kan besluta om placering i säkerhetsklass och om registerkontroll (se bilaga till säkerhets- skyddsförordningen). Skulle däremot den aktuella verksamheten bedrivas i ett bolag fattas motsvarande beslut av i säkerhetsskydds- förordningen angivna myndigheter och verksamheter. Registerkontroll vid deltagande i verksamhet som behöver skyddas mot terrorism Registerkontroll får göras i andra fall än vid säkerhetsklassad anställning eller annat säkerhetsklassat deltagande, om det behövs för skyddet mot terrorism och det finns särskilda skäl (14 § säker- hetsskyddslagen). Närmare föreskrifter om sådan registerkontroll finns i säkerhetsskyddsförordningen. Enligt förordningen får register- kontroll göras i fråga om den som ska anställas eller på annat sätt delta i verksamhet vid vissa angivna anläggningar, byggnader, bostäder m.m. (26 §). Dessa anläggningar är sådana som omfattas av skyddslagen (2010:305). Av 27 § säkerhetsskyddsförordningen framgår vilka myndigheter det är som beslutar om kontrollen. Myndigheten ska noga pröva behovet av registerkontroll. Kontroll får endast göras om skyddsbehovet inte kan tillgodoses på något annat sätt. Det kan här tilläggas att det är den som bestämmer om register- kontroll som självständigt avgör om personen i fråga ska anlitas (27 §). Om det finns särskilda skäl får regeringen enligt 26 a § säkerhetsskyddsförordningen besluta om registerkontroll även i andra fall än som avses i 26 §. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om sådan registerkontroll. Enligt bestämmelsen får regeringen överlåta åt Säkerhetspolisen att besluta om registerkontroll vid större evenemang, statsbesök eller andra liknande händelser som särskilt behöver skyddas mot terrorism. Registerkontroll och särskild personutredning efter framställan från en annan stat eller en mellanfolklig organisation Registerkontroll får också göras i vissa fall då en person med anknyt- ning till ska delta i verksamhet i en annan stat eller en mellanfolklig organisation. Förutsättningarna för en sådan register- kontroll anges i 15 § säkerhetsskyddslagen. Registerkontroll får göras efter framställan från en annan stat eller en mellanfolklig Bakgrund och gällande rätt organisation som är medlem i, t.ex. Europeiska unionen. Förutsättningarna för att en registerkontroll ska få göras efter en framställan från en annan stat är att den person kontrollen gäller har eller har haft hemvist i , att personen ska delta i verk- samhet motsvarande sådan som i skulle ha placerats i säker- hetsklass samt att det i den andra staten gäller motsvarande bestäm- melser om registerkontroll. Registerkontroll efter framställan från en mellanfolklig organisation får göras om en person som har eller har haft hemvist i ska delta i en säkerhetskänslig verk- samhet hos organisationen. Utlämnande av uppgifter efter registerkontroll eller särskild personutredning Uppgifter som framkommer vid en registerkontroll eller en särskild personutredning omfattas i stor utsträckning av sekretess, både till skydd för den enskilde och till skydd för det allmännas brotts- bekämpande verksamhet. Säkerhetsskyddslagen innehåller sekretess- brytande bestämmelser som möjliggör att uppgifter lämnas ut till en arbetsgivare för säkerhetsprövning. Hur omfattande uppgifter som får lämnas ut enligt den regleringen styrs bl.a. av vilken befattning säkerhetsprövningen avser. Vid registerkontroll avseende anställ- ningar i säkerhetsklass 1 eller 2 får varje uppgift som finns tillgäng- lig om den kontrollerade lämnas ut. Dessutom får varje uppgift som finns tillgänglig om make eller sambo till den kontrollerade lämnas ut. I det senare fallet krävs dock att utlämnandet är ound- gängligen nödvändigt. Vid registerkontroll avseende anställningar i säkerhetsklass 3 och registerkontroll som sker för skydd mot terrorism får uppgifter om den kontrollerade i belastningsregistret, misstankeregistret, och uppgifter som annars behandlas hos lämnas ut (21 och 22 §§ säkerhets- skyddslagen). () kan i ett enskilt fall besluta att utlämnandet får omfatta även andra upp- gifter. Det krävs då att det föreligger synnerliga skäl (23 § säker- hetsskyddslagen). Den som beslutat om registerkontroll, t.ex. en myndighet som står inför att anställa eller anlita en person, gör en framställan till Säkerhetspolisen om utlämnande av uppgifter. Säkerhetspolisen lämnar ärendet till Registerkontrolldelegationen inom SIN. Registerkontrolldelegationen har att bedöma om en uppgift som Bakgrund och gällande rätt kommit fram vid en registerkontroll kan antas ha betydelse för prövning av personens lämplighet ur säkerhetssynpunkt. Endast om uppgiften är av detta slag får den lämnas ut för säkerhetsprövning. Innan en uppgift som har framkommit vid kontroll lämnas ut ska den som uppgiften avser ges tillfälle att yttra sig över uppgiften om sekretess inte hindrar detta. Den som beslutat om kontrollen avgör självständigt om den person som prövningen avser ska anlitas. Av SIN:s årsredovisning framgår att antalet personer som registerkontrollerades var 73 091. Av dessa förekom 182 personer i Säkerhetspolisens register, och uppgifter om 25 av dessa personer lämnades ut. 1 656 av de kontrollerade personerna förekom i misstankeregistret eller belastningsregistret, och uppgifter om 329 av dessa lämnades ut. Utlämningsfrekvensen är ungefär densamma . Detta innebär att en mycket liten del av de register- kontroller som äger rum resulterar i uppgifter som bedöms äga relevans för att klarlägga den kontrollerades lojalitet och pålitlighet. Utredningen om säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14) 2011 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av säkerhetsskyddslagstiftningen (dir. 2011:94). Enligt direktiven är syftet att bättre anpassa lagstiftningen till det som krävs för att skydda verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet och till de krav det internationella samarbetet ställer. I direktiven anger regeringen att utredaren ska analysera vilka verk- samheter som är av betydelse för rikets säkerhet eller som behöver skyddas mot terrorism och därför är i behov av säkerhetsskydd. Utredaren ska också bl.a. bedöma inom vilka verksamheter registerkontroll till skydd mot terrorism bör få ske. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete (dir. 2014:14). 3.6.4Exempel på annan arbetslivsrelaterad registerkontroll Möjlighet till registerkontroll finns i olika sammanhang på arbetslivsområdet. Registerkontroll sker vid utfärdande av luftfarts- certifikat, auktorisation och godkännande av revisor, registrering av fastighetsmäklare och legitimationsförfarande inom hälso- och sjukvården. Bakgrund och gällande rätt Enligt 4 § lagen (1974:191) om bevakningsföretag ska all personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag vara godkänd vid prövning med avseende på laglydnad, medborgerlig pålitlighet samt lämplighet i övrigt för anställning i ett sådant företag. Kontrollen genomförs av . Laglydnadskontroll innebär att det inhämtas utdrag ur misstanke- och belastningsregistret. Normalt gäller att den som är dömd för brott före ansökan inte blir godkänd. Motsvarande kontroll sker avseende skyddsvakter, personal vid delgivningsföretag och larminstallations- företag. Flera myndigheter har tillgång till uppgifter i polisregistren för lämplighets- eller tillståndsprövning. Transportstyrelsen har rätt att få uppgifter i fråga om den som myndigheten vid lämplighets- prövning enligt lagen (1998:493) om trafikskolor och förordningen (1998:978) om trafikskolor överväger att ge tillstånd eller god- känna samt i ärenden om körkortstillstånd, körkort, traktorkort, taxiförarlegitimation, tillstånd till yrkesmässig trafik eller taxitrafik, biluthyrning och transporttillstånd. Motsvarande gäller i fråga om den som myndigheten vid lämplighetsprövning enligt luftfartslagen (2010:500) och luftfartsförordningen (2010:770) eller enligt 4 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg eller 3 kap. 2–4, 6 och 8 §§ järnvägslagen (2004:519) överväger att ge certifikat eller tillstånd. och Fastighetsmäklarinspektionen utgör exempel på myndigheter med motsvarande möjlighet. I alkohollagen finns bestämmelser om kontroll av personer som söker eller har serveringstillstånd. Kontollen innefattar inhämtande av yttrande från polismyndigheten. Serveringstillstånd får endast meddelas den som visar att han eller hon med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt är lämplig att utöva verksamheten samt att verksamheten kommer att drivas i enlighet med de krav som ställs upp i denna lag. Vissa i 18 § förordningen om belastningsregister angivna myndigheter som har rätt att få uppgifter ur registret vid tillstånds- givning, godkännande eller meddelande av legitimation har rätt att få motsvarande uppgifter för prövning av ett meddelat tillstånd, godkännande, certifikat eller en beslutad auktorisation eller legitima- tion. En sådan rätt har bland andra Transportstyrelsen och ett meddelat luftfartscertifikat respektive ett godkännande eller en beslutad auktorisation av revisor. Bakgrund och gällande rätt I ärenden om legitimation enligt 4 kap. 1 eller 2 § patient- säkerhetslagen har rätt att begära uppgifter om vissa brott enligt 16 c § förordningen om belastningsregister. Även Inspektionen för vård och omsorg i ärenden om prövotid och åter- kallelse av legitimation enligt 8 kap. 1, 3 eller 4 § patientsäkerhets- lagen, har i fråga om den som inspektionen överväger att anmäla till rätt att begära utdrag. Även ett landsting har rätt att få uppgifter om vissa brott då det gäller icke legitimerad yrkesutövare som överväger att anställa för allmäntjänstgöring eller med ett vikariatsförordnande enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 3 kap. 12 § patientsäkerhets- förordningen (2010:1369). 3.7Annan reglering och praxis inom arbetslivsområdet Rätten att leda och fördela arbetet, är en allmän rättsgrundsats som innebär att arbetsgivaren inom ramen för anställningsavtalet t.ex. bestämmer om arbetsuppgiften, sättet för arbetets utförande och platsen för arbetet. Arbetsledningsrätten innefattar inte bara order- givning utan även beslut om allmänna föreskrifter. Arbetslednings- rätten motsvaras av en skyldighet för arbetstagarna att följa arbets- givarens beslut. Arbetsgivarens arbetsledningsrätt utövas i princip fritt och en- sidigt. Gränsen för arbetsgivarens befogenheter sätts i huvudsak av hänsyn till arbetstagarens person och integritet.