sou · H1B377d2 · 2014-01-01 00:00:00 — Potentialen för helt eller delvis automatisk rapportering via standardiserade lösningar och gränssnitt torde vara ganska stor. En lösning för standardiserad rapporteringen till kvalitets- och statistikregister förutsätter viss standardisering av termer, begrepp, klassifikationer och informationsstrukturer inom 23Svenska – SveDem, /svedem, 24Senior alert, /senioralert, 25Svenskt register för beteendemässiga och psykiska symtom vid demens (BPSD), , 26Öppna jämförelser, , ; Öppna jämförelser, , 27Kommun- och landstingsdatabasen, , I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 22 (68) Beskrivning – geodata, belägenhet och fastighetsdata Inom vissa delar av socialtjänst behövs information från fastighets- register och även geodata om belägenhet. Geodata28 är viktig för ruttplanering och för att fastställa exakt belägenhet för brukares bostad I intervjuerna har behovet av geodata inte uttalats som ett stort behov SKL borde beskriva potentialen av att använda och införa geodata även inom utöver de mer naturliga användningsområdena inom annan verksamhet. Utgående från intervjuerna finns inga ytterligare behov av geodata standardisering utöver det arbetet som redan bedrivs av SKL och De tjänster som Lantmäteriet tillhandahåller för att ge åtkomst till fastighetsinformation kan anses vara standardiserade och kan användas för integration med verksamhetssystem inom . Inom den kommunala hälso- och sjukvården används tjänsterna läkemedelsinformation29 (SIL) och att ordinera av dosläkemedel () I intervjuerna framkommer att många kommuner använder för Däremot har någon omfattande användning av SIL eller Läkemedelsförteckningstjänsten30 (LTj) inte framkommit i intervjuerna. Tjänsterna används uteslutande av legitimerad personal. legitimerad personal kan även förskriva läkemedel31. De nationella läkemedelstjänsterna inom läkemedelsområdet ställer stora krav på säkerhet ex vis genom att använda tvåfaktors- används SITHS i stor utsträckning för Samtliga nationella tjänster inom läkemedelsområdet bör kunna användas inom den kommunala socialtjänst där de är relevanta. 28Geografisk information och lantmäteri, , 29SIL - Svensk informationsdatabas för läkemedel, , 31Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 2001:16) om kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivning av läkemedel I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 23 (68) Beskrivning – vårdgivare: primär- och slutenvård, psykiatri, tandvård Informationsutbytet sker mellan socialtjänst, hälso- och sjukvård samt vårdgivare inom primär- och slutenvård. vårdgivare i hälso- och sjukvård och primär- och slutenvården sker exempelvis informationsutbyte genom sammanhållen Den kommunala hälso- och sjukvården är både konsument och producent av vårddokumentation i NPÖ. som skrivs ut från slutenvården har behov av fortsatta insatser i kommunen och primärvården sker även ett omfattande informationsutbyte genom samordnad vårdplanering32 mellan socialtjänst, hälso- och sjukvård samt vårdgivare i primär- I den situationen är bl.a. epikriser33 viktiga att överföra över huvudmanna- och vårdgivargränser. Enligt intervjuer med kommuner kan NPÖ hantera av informationsbehovet för vård och omsorg. konsumenter i NPÖ och planerar för att bli producenter under 2014/2015. För psykiatrin verkar det inte finnas någon standard eller initiativ på gång för digitalt informationsutbyte motsvarande NPÖ. NPÖ borde dock kunna användas som lösning även för att ta del av information från psykiatrin. En vidareutveckling av tjänsten Tillgänglig Patient34 (NPÖ TGP) skulle kunna användas även inom av för att säkerställa att myndighetsärende finns. De flesta kommuner deltar också i samordnad vårdplanering inom län eller region genom gemensamma lösningar för samordnad Inom individ- och familjeomsorgen finns behov av samordnade individuella planer35 (SIP) på samma sätt som för samordnad vårdplanering för vård och omsorg. för samordnad vårdplanering inom vård och omsorg torde därför kunna användas som mönster för samordnad individuell plan inom individ- och kan ha behov av tandvården för exempelvis utfärdare av tandvårdsstödsintyg och munhälsobedömning. behov av standardisering inom detta område har inte framkommit i Beroende på hur färdtjänsten36 är organiserad inom en region eller ett län så kan ha behov av att utbyta information med eller använda tjänster hos landstingen. Vissa kommuner har framfört att administrationen av färdtjänst skulle kunna förbättras. Beroende på hur hantering av hjälpmedel är organiserad inom en region eller ett län så kan ha behov av att utbyta information med eller använda tjänster hos landstingen alternativt Behov av standardisering inom detta område har 32Samordnad vårdplanering och utskrivningsmeddelande, , ; SOSFS 2005:27 föreskrifter om samverkan vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård 33En epikris är den journalanteckning som skrivs då en patient skrivs ut från en klinik. 34Tillgänglig Patient (), , 35Utvecklingsarbete rörande Samordnad individuell plan, , 36Myndighetsbeslut inom kommunens socialtjänst I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 24 (68) inte framkommit i intervjuerna. Beskrivning - informationsutbyte med utförare Informationsutbytet med utföraren består i huvudsak av att skicka beställning av insats, bekräftelse, genomförandeplan, registrering i socialjournal, rapportering av prestation, rapportering av kvalitetsinformation (måluppföljning). Detta gäller oavsett om det är eller privat utförare. I de fall Lagen om Valfrihet (LOV) tillämpas och privata utförare används utbyts även avtal, kontrakt, fakturor och betalningar. Enligt intervjuer med kommuner har löst samverkan med privata utförare på olika sätt. Speciellt avseende registrering i Vissa kommuner låter eller avtalar om att privata utförare ska använda kommunens verksamhetssystem för registrering. kommuner har fattat beslut om att inte släppa in privata utförare i I vissa kommuner finns små utförare som kanske inte alltid har egna verksamhetssystem för socialtjänst. Observera vidare att det ofta finns många privata utförare och ibland kan det vara stora privata utförare som agerar på regional eller nationell nivå. Vidare upphör avtal och nya privata utförare tillkommer. kan brukaren fritt byta utförare i stort sett när som helst. En enskild brukare kan också ha flera utförare både kommunala och privata utförare. Det finns alltså en viss logistik runt brukaren där ibland flera utförare måste samverka med varandra. Det kan vara fråga om att känna till aktiviteter runt brukaren eller att överlämna information mellan utförarna (där det är tillåtet). Sammantaget ger det en komplex bild där många parter är inblandade, behovet av informationsutbyte är stort och med många integrationer som ändras över tiden. Till detta kommer att behovet av mobila lösningar är stort ex vis för att kunna registrera i socialjournalen eller rapportera prestationer när utföraren är hos brukaren. Området är öppet för innovation inom mobila säkra lösningar och Potential finns för standardisering av gränssnitt och informationsstrukturer för att möjliggöra integrationer mellan kommunens och utförarnas verksamhetssystem. Det finns även legala och verksamhet aspekter som borde utredas på nationell nivå för att kunna stödja kommunerna. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 25 (68) Beskrivning - informationsutbyte med annan kommuns socialtjänst Informationsutbytet med annan kommuns socialtjänst rör främst information om placering och brukar/familje-information i utredningar (myndighetsutövning) där brukaren tidigare bott i annan/andra kommun(er). Kommuners hemtjänster behöver också samverka och utbyta information med varandra vid tillfälligt boende i annan kommun såsom vid visstidsboende i fritidshus. Intervjuerna visar på att det mesta av informationsutbytet mellan socialtjänsterna i huvudsak via fax, telefon och brev/papper. innebär mycket hantering, säkerhetsrisker, dubbelregistrering och är inte tidseffektivt. Potentialen för förbättringar och effektivisering är stor. skulle en lösning för Mina Meddelande Myndigheter för kommunikation av handlingar mellan myndigheter/handläggare vara ett område för utveckling och standardisering. Beskrivning - informationsutbyte med personaladministration inom Informationsutbytet med personaladministration inom kommunen rör exempelvis namn, arbetstid, semester, sjukfrånvaro, funktion och roll. Personalinformation används till schemaläggning och planering inom socialtjänst då främst inom vård och omsorg. innebär en integration mellan system för personaladministration och också för att hantera säker identifiering, autentisering och I intervjuerna har det framkommit att kommunerna inte upplever denna integration som ett stort problem. Däremot har det uttryckts att en sådan integration vore önskvärd. Möjlighet att standardisera katalog för medarbetare för säker identifiering, autentisering och åtkomstkontroll bör utredas vidare. används HSA i de situationer SITHS är ett krav. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 26 (68) Beskrivning - informationsutbyte med ekonomiadministration inom Informationsutbytet med ekonomiadministration inom kommunen rör exempelvis fakturaunderlag och underlag för reskontra för utförare och brukare (kund och leverantörsreskontra). I intervjuerna har det framkommit att kommunerna inte upplever integration mellan ekonomisystem och verksamhetssystem som ett stort problem. Beskrivning - informationsutbyte med skola och skolhälsovård inom Informationsutbytet mellan socialtjänst och skola/skolhälsovård (vårdgivare) inom kommunen rör exempelvis anmälan vid misstanke om att barn far illa. Personal som arbetar med barn har skyldighet att anmäla till i kommunen. En anmälan kan leda till att ett myndighetsärende startas och att en utredning görs. I en utredning kan det finnas behov av att ta del av annan information om eleven såsom I intervjuerna har det framkommit att kommunerna inte upplever integration mellan skola och som ett stort problem. Användning av NPÖ för skolhälsovården bör utvärderas. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 27 (68) Beskrivning - informationsutbyte inom socialtjänst inom kommunen Beroende på hur är organiserad i en kommun kan det finnas en eller flera nämnder och en eller flera områden. informationsutbyte mellan nämnder och områden styrs av Om ett myndighetsärende finns, exempelvis om IFO utreder ett barn och begär uppgifter (med lagstöd) från annan enhet/verksamhet, råder uppgiftsskyldighet enligt lag37. sker det mesta av utbytet via fax eller papper. Eftersom VO och IFO ibland har olika verksamhetssystem så innebär behovet av information i en utredning att krav ställs på integration mellan olika verksamhetssystem via standardiserade gränssnitt. använder ett antal olika bedömningsinstrument i sin Resultatet ur bedömningsinstrumenten utgör underlag i bedömning av insatser för brukaren. fristående och inte integrerade med verksamhetssystem. Detta innebär extra manuellt arbete dubbelinmatning och alltså en Vidare behövs också informationen som finns i verksamhetssystem som indata till Bedömningsinstrumenten, återigen saknas oftast integration. Detta är ett område som borde vara föremål för standardisering ex vis med hjälp av intelligenta elektroniska blanketter och automatiserad utvärdering av verksamhetsregler. En tjänst Tillgänglig Brukare (TGB) skulle kunna standardiseras och användas mellan verksamhetsgrenar inom för att säkerställa att myndighetsärende finns. Beskrivning - informationsutbyte med bank eller annan Utbetalningar till brukare sker via bank eller annan betalnings- Underlag för utbetalning och protokoll för utbetalningar kan anses vara standardiserat . Området är till stor del redan För att effektivisera informationsutbytet inom områdena 1 – 14 ovan bör vissa verksamhetsnära IT- tjänster och infrastruktur standardiseras för användning inom område. 37 Här verkar det finnas olika tolkningar och tillämpningar av lagen. Intervjuerna ger olika svar. Kan bero på om socialtjänst ligger under samma nämnd eller inte. Detta är en fråga som bör klargöras nationellt. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 28 (68) Nedan beskrivs nyttan med standardisering och samverkan samt några exempel på verksamhetsnära IT- tjänster som redan är standardiserade och några som kan vara aktuella för standardisering alternativt ytterligare utredning. 3.6 Nyttan med standardiserat informationsutbyte och samverkan Genom att återanvända kunskap, teknik- och tjänsteutveckling samt specifikationer kan kostnaderna för utveckling, förvaltning och drift av IT-lösningar hållas nere. Standarder och samverkan gör det möjligt för att kommunicera och dela information på ett säkrare och mer strukturerat sätt. Figur 6 - Nyttan av standarder och samverkan 3.6.1Gemensamma specifikationer kan delas Alla aktörer kan återanvända kravspecifikationer för nya och befintliga e-tjänster och it-system , till exempels NPÖ38, och behöver därför inte ta fram dessa på egen hand. 3.6.2Behoven ska styra utvecklingen Nationella insatser och möjligheter till standardisering ska utgå från att kommunerna har eget självbestämmande och handlingsutrymme. Alla ska ha möjlighet att ansluta sig till gemensamma tjänster i den takt som passar deras ekonomiska och tekniska förutsättningar. De som vill samverka kring utvecklingen och använda det som redan är framtaget av andra, bör tillämpa de riktlinjer och anvisningar som tagits fram för den nationella arkitekturen39. Utvecklingen av e-tjänster ska drivas av de behov som finns lokalt. 38Enligt så måste kommuner upphandla även nationellt utvecklade tjänster inom vård och omsorg. 39Utveckling av tjänstekontrakt, code.google.com/p/rivta, ; Regelverk, , I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 29 (68) 2 3 4 5 9 10 11 12 13 Figur 7 - Med gemensamma standarder underlättas informationsutbytet med andra aktörer. 3.6.3Brukare får bättre omsorg Genom att informationen kring brukaren kan hållas samman genom omsorgskedjan och genom att planer och information kan delas, behöver brukaren inte bli lika påverkade av organisationsstrukturer. Information görs tillgänglig endast för den som är behörig. På så vis blir det omsorgen som samordnar sig, i stället för att det är brukaren som samordnar omsorgen. 3.7 Förslag på standardisering av verksamhetsnära IT-tjänster För att ge mesta möjliga nytta och effekt är det önskvärt att standardisera verksamhetsnära IT-tjänster. Socialtjänst i samverkan kan omfatta utvecklingen av olika verksamhetsnära tjänster, som ger socialtjänst- personal ökad tillgång till information och bättre verktyg för att kunna arbeta effektivare och säkrare för ökad nytta för brukaren. Utöver de verksamhetsnära tjänster som redovisas nedan bör andra områden analyseras och för att bedöma om det finns möjlighet till ökad standardisering. Dessa områden är information från tandvård, hantering av hjälpmedel, integration av bedömnings-instrument och färdtjänst. Informationsutbyte med hälso- och sjukvård kan standardiseras genom att använda sig av existerande nationella tjänster inom Nationell patientöversikt (NPÖ). Information görs tillgänglig endast för den som är behörig. Informationsbehovet inom vård och omsorg från hälso- och sjukvård uppfylls till av tjänsterna i NPÖ40. Nationell Patientöversikt (NPÖ) gör det möjligt för behörig vårdpersonal att med patientens samtycke ta del av journalinformation som registrerats hos andra vårdgivare. Samordning av vårdinsatser underlättas och en helhetsbild av patienten ger ett bättre beslutsunderlag för diagnos, behandling och uppföljning. Dessa tjänster har standardiserade nationella tjänstekontrakt . Kommunerna ansluter sig till NPÖ 40 Observera av det totala informationsbehovet som behövs inom socialtjänst kommer från hälso- och sjukvård. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 30 (68) (2103) främst som konsumenter41. Många kommuner har också planer att ansluta sig även som producenter. Tjänster inom området bör utvecklas och standardiseras som nationella tjänstekontrakt. De som vill utveckla och använda nationella tjänstekontrakt måste tillämpa tillämpa de riktlinjer och anvisningar för den nationella arkitekturen42. Det innebär att nationella regelverk och riktlinjer för att utforma och beskriva tjänstekontrakt ska följas. 3.7.2Samordnad vårdplanering och samordnad individuell planering Samordnad vårdplanering43 (VO) och samordnad individuell planering44 (IFO) borde också kunna standardiseras i större utsträckning. För dessa områden är det till stor del en fråga om standardisering av termer och begrepp, klassificeringar och informationsstrukturer (informatik för socialtjänst). Tjänster inom området bör utvecklas och standardiseras som nationella tjänstekontrakt. De som vill utveckla och använda nationella tjänstekontrakt måste tillämpa tillämpa de riktlinjer och anvisningar för den nationella arkitekturen. Det innebär att nationella regelverk och riktlinjer för att utforma och beskriva tjänstekontrakt ska följas. Inom information och ordination av läkemedel finns ett antal nationellt framtagna tjänster varav vissa redan används inom vård och omsorg i kommuner. Aktuella tjänster är Läkemedelsförteckning, läkemedelsinformation45 (SIL) och att ordination av dosläkemedel (). Även andra läkemedelstjänster kan vara aktuella inom vård och omsorg. Dessa tjänster har standardiserade nationella tjänstekontrakt . Kommuner har i stor utsträckning anslutit sig till . Tjänsterna används uteslutande av legitimerad personal. Viss legitimerad personal kan även förskriva läkemedel46. 3.7.4Rapportering av statistik och till kvalitetsregister Rapportering av statistik och information till och öppna jämförelser är till stor utsträckning . Detta innebär extra administrativt arbete och dubbelregistrering. En lösning för standardiserad rapporteringen till kvalitets- och statistikregister förutsätter viss standardisering av termer, begrepp, klassifikationer och informationsstrukturer inom verksamhetsgrenar. Just nu pågår ett arbete inom SKL kring just hantering och dubbelregistrering, nationella programmet för datainsamling (NDPI). Tjänster inom området bör utvecklas och standardiseras som nationella tjänstekontrakt. De som vill utveckla och använda nationella tjänstekontrakt måste tillämpa tillämpa de riktlinjer och anvisningar för den nationella arkitekturen47. Det innebär att nationella regelverk och riktlinjer för att utforma och beskriva tjänstekontrakt ska följas. 3.7.5Informationsutbyte med statliga myndigheter I samband med handläggningen av ett ärende (utredning, bedömning och beslut) finns ett stort behov av att hämta information från olika aktörer och däribland flera statliga myndigheter. 41OBS detta innebär att viss personal (legitimerad) måste använda stark autentisering. 42Utveckling av tjänstekontrakt, code.google.com/p/rivta, ; Regelverk, , 43Samordnad vårdplanering och utskrivningsmeddelande, , ; SOSFS 2005:27 föreskrifter om samverkan vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård 44Utvecklingsarbete rörande Samordnad individuell plan, , 45SIL - Svensk informationsdatabas för läkemedel, , 46Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 2001:16) om kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivning av läkemedel 47Utveckling av tjänstekontrakt, code.google.com/p/rivta, ; Regelverk, , I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 31 (68) behövs beror ärendets typ. Många kommuner använder existerande tjänster för att hämta strukturerad information från statliga myndigheter. Användningen borde utökas för att omfatta alla kommuner. Helst bör kommunernas verksamhetssystem inom socialtjänst integreras direkt med de tjänster för informationsförsörjning som vissa statliga myndighet erbjuder (, , Lantmäteriet). E-delegationen har initierat utvecklingen av en sammanhållen e-tjänst för informationsförsörjning till bedömning av ekonomiskt bistånd48 där information ska kunna hämtas från bland annat CSN, , , arbetslöshetskassor, Arbetsförmedlingen och . Detta är fråga om informationsutbyte av strukturerad information. Tjänster inom området bör utvecklas och standardiseras som nationella tjänstekontrakt. De som vill utveckla och använda nationella tjänstekontrakt måste tillämpa de riktlinjer och anvisningar för den nationella arkitekturen. Det innebär att nationella regelverk och riktlinjer för att utforma och beskriva tjänstekontrakt ska följas. 3.7.6Utbyte av dokument mellan myndigheter Handläggare inom socialtjänst, speciellt inom individ- och familjeomsorg, använder i stor utsträckning fax, brev/papper och telefon för att ta del av eller dela med sig information till andra handläggare/myndigheter inom och utom kommunen. Detta innebär hantering som i sin tur kan leda tillsäkerhetsrisker, dubbelregistrering och dessutom inte är tidseffektivt. Det är också ibland svårt att få tag på den andra parten och att hitta rätt i myndigheternas organisationer. I situationer som rör omhändertaganden är tiden kritisk och då är det speciellt viktigt att kommunikationen fungerar. En lösning som på digital väg och på säkert sätt kan skicka och ta emot digitala handlingar/dokument bör utvecklas och standardiseras. En ny tjänst Mina Meddelande Myndighet kan vara möjlig att utveckla med idéer baserat på Mina Meddelanden för företag och privatpersoner. En meddelandetjänst för utbyte av dokument mellan handläggare i olika organisationer skulle ge en omedelbar verksamhetsnytta och höja säkerheten för brukaren. De juridiska aspekterna av att utbyta potentiellt känslig information mellan kommuner och myndigheter måste utredas grundligt och alternativa lösningar bör föreslås. Genom att dessutom erbjuda standardiserade gränssnitt är det möjligt att integrera direkt med olika verksamhetssystem. Tjänster inom området bör utvecklas och standardiseras som nationella tjänstekontrakt. De som vill utveckla och använda nationella tjänstekontrakt måste tillämpa tillämpa de riktlinjer och anvisningar för den nationella arkitekturen. Det innebär att nationella regelverk och riktlinjer för att utforma och beskriva tjänstekontrakt ska följas. I samband med intervjuerna framkom behov av interaktiva dialoger mellan handläggare hos olika myndigheter utöver telefon. En lösning skulle kunna vara en säker chatt mellan olika de olika handläggarna, ett område för utveckling och standardisering. En säker chatt skulle kunna ge dokumentation och en spårbarhet i dialogen mellan handläggarna. I en chatt-tjänst kan det också finnas möjlighet att skicka dokument. 3.7.7Öppna standardiserade gränssnitt och tjänstekontrakt Genom att börja standardisera informationsstrukturer för olika verksamhetssystem inom socialtjänst blir det möjligt att ställa krav på öppna och standardiserade gränssnitt49 för verksamhetssystem. 48Projekt för att hämta in information elektroniskt, , ; Effektiv informationsförsörjning, , 49OBS, här är det gränssnitt för informationsutbyte med andra system, och inte användargränssnitt. I T - s t a n d a r d i s e r i n g i n o m s o c i a l t j ä n s t e n | 32 (68) ska dokumenteras genom att använda den nationella standarden för tjänstekontrakt50. Observera att standardiserade informationsstrukturer bör baseras på beskrivna verksamhetsprocesser. Standardiserade och öppna gränssnitt för verksamhetssystem kan reducera inlåsningseffekter till leverantörer och skapa en öppen marknad för innovativa mobila lösningar. Samma strategi kan användas för alla verksamhetsgrenar inom socialtjänst. Standardiserade gränssnitt kan även underlätta integration med privata utförares verksamhetssystem. 3.8 Prioritering av insatser Det finns ett antal insatsområden där teknisk standardisering kan ge effekt.