sou · H2B319 · 2014-04-10 00:00:00 — Architektury i Urbanistyki, fakulteten för arkitektur Wydział Archi , fakulteten för arkitektur i Białystok (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier ar chitekt (1975 1989 ) 2005L0036 SV 17.01.2014 010.001 161 i Łódź, fakulteten för civilingenjörsstudier, arkitektur och miljöingenjörsvetenskap i Łódź (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Ar chitektury i Inżynierii Środowiska); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; ma gister inżynier architekt (1973 1993 fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur Wydział Budownictwa i Architektury och fakulteten för civilingenjörsstudier, arkitektur och miljöingenjörsvetenskap Wydział Budow nictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; titel: inżynier architekt, magister inżynier architekt) i , fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur i (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); yrkes titel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1948 1954, Ingenjörshögskolan, fakulteten för arkitektur Wyższa Szkoła Inżynierska, Wyd ział Architektury, titel: inżynier architekt, magister inżynier architekt och inżynier architekt) Alla dessa examensbevis skall åtföljas av det intyg om medlemskap utfärdat av det behöriga regionala arkitektorganet i som ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område i . Examensbeviset diploma do curso especial de arquitectura utfärdat av konstaka Arkitektdiplomet diploma de arquitecto utfärdat av konstakademierna i Examensbeviset diploma do curso de arquitectura utfärdat av de högre konstaka Examensbeviset diploma de licenciatura em arquitectura utfärdat av den högre Examensbeviset carta de curso de licenciatura em arquitectura utfärdat av sabons tekniska universitet och av Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den tekniska högskolan vid det tekniska i Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den vetenskap liga och tekniska fakulteten (de Engenharia) vid i Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den vetenskap liga och tekniska fakulteten vid i Civilingenjörsexamen med inriktning på produktion (licenciatura em engenharia civil, produção) utfärdat av i Universitatea de Arhitectură și Urbanism (för ar kitektur och urbanism i ): 1953–1966: Institutul de Arhitectură ( i ), Arhitect (arkitekt), 1967–1974: Institutul de Arhitectură ( i ), Diplomă de Arhitect, Specialitatea Arhitectură (examens bevis för arkitekt, specialisering arkitektur), 1975–1977: Institutul de Arhitectură , Facultatea de Arhitec tură (i , fakulteten för arkitektur), Diplomă de Arhitect, Specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, specia lisering arkitektur), 1978–1991: Institutul de Arhitectură , Facultatea de Arhitec tură și Sistematizare (i , fakulteten för arkitektur och systematisering), Diplomă de Arhitect, Specializarea Arhitectură și Sistematizare (examensbevis för arkitekt, specialisering arkitektur och systematise 1992–1993: Institutul de Arhitectură , Facultatea de Arhitec tură și Urbanism (i , fakulteten för arkitektur och urbanism), Diplomă de Arhitect, specializarea Arhitectură și Urba nism (examensbevis för arkitekt, specialisering arkitektur och urbanism), 2005L0036 SV 17.01.2014 010.001 162 1994–1997: Institutul de Arhitectură , Facultatea de Arhitec tură și Urbanism (i , fakulteten för arkitektur och urbanism), Diplomă de Licență, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arki 1998–1999: Institutul de Arhitectură , Facultatea de Arhitec tură (i , fakulteten för arkitektur), Diplomă de Licență, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), Universitatea de Arhitectură și Urbanism rești, Facultatea de Arhitectură (för arkitektur och urbanism cu , fakulteten för arkitektur), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, spe cialisering arkitektur). Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca (i Cluj-Napoca): 1990–1992: Institutul Politehnic din Cluj-Napoca, Facultatea de Construcții (Poly tekniska institutet , fakulteten för civilingenjörsstudier), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), 1993–1994: Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca, Facultatea de Construcții (Tek niska i Cluj-Napoca, fakulteten för civilingenjörsstudier), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), 1994–1997: Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca, Facultatea de Construcții (Tek niska i Cluj-Napoca, fakulteten för civilingenjörsstudier), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), 1998–1999: Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca, Facultatea de Arhitectură Urbanism (i Cluj-Napoca, fakulteten för arkitektur och urba nism), Diplomă de Licență, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examens bevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca, Facultatea de Arhitec tură și Urbanism (i Cluj-Napoca, fakulteten för arkitektur och urbanism), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (ex amensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur). Universitatea Tehnică Gh. Asachi Iași (Gh. Asachi i Iași): 1993: Universitatea Tehnică Gh. Asachi Iași, Facultatea de Construcții și Arhitec tură (Gh. Asachi i Iași, fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), 1994–1999: Universitatea Tehnică Gh. Asachi Iași, Facultatea de Construcții și Arhitectură (Gh.Asachi Iași, fakulteten för civilingenjörs studier och arkitektur), Diplomă de Licență, profilul Arhitectură, specializarea Ar hitectură (examensbevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arkitek tur), 2000–2003: Universitatea Tehnică Gh. Asachi Iași, Facultatea de Construcții și Arhitectură (Gh. Asachi i Iași, fakulteten för civilingenjörs studier och arkitektur), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Ar hitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitek tur), Universitatea Tehnică Gh. Asachi Iași, Facultatea de Arhitec tură (Gh. Asachi i Iași, fakulteten för arkitektur), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arki tekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur. Universitatea Politehnica din Timișoara (i Timișoara): 1993–1995: Universitatea Tehnică din Timișoara, Facultatea de Construcții (Tek niska i , fakulteten för civilingenjörsstudier), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură și urbanism, specializarea Arhitectură generală (ex amensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur och urbanism, specialisering all män arkitektur), 2005L0036 SV 17.01.2014 010.001 163 1995–1998: Universitatea Politehnica din Timișoara, Facultatea de Construcții (Po lytekniska i , fakulteten för civilingenjörsstudier), Diplomă de Licență, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), 1998–1999: Universitatea Politehnica din Timișoara, Facultatea de Construcții și Arhitectură (i Timișoara, fakulteten för civilingenjörsstu dier och arkitektur), Diplomă de Licență, profilul Arhitectură, specializarea Arhitec tură (examensbevis för Licență, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur), Universitatea Politehnica din Timișoara, strucții și Arhitectură (i Timișoara, fakulteten för civil ingenjörsstudier och arkitektur), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specia lizarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialise ring arkitektur). Universitatea din Oradea (): 2002: Universitatea din Oradea, Facultatea de Protecția Mediului (Oradeas univer sitet, fakulteten för miljöskydd), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specia lizarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialise ring arkitektur), Universitatea din Oradea, Facultatea de strucții (, fakulteten för arkitektur och civilingenjörsstudier), Di plomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studieområde arkitektur, specialisering arkitektur). Universitatea Spiru Haret București (Spiru i ): Universitatea Spiru Haret București, Facultatea de Arhitectură (Spiru i , fakulteten för arkitektur), Diplomă de Arhitect, profilul Arhitectură, specializarea Arhitectură (examensbevis för arkitekt, studie område arkitektur, specialisering arkitektur). Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture (examensbevis i arkitektur från universitet) som utfärdas av fakulteten för arkitektur, vilket tillsammans med ett intyg från den behöriga myndighet på arkitekturområdet som erkänns i lag ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitek Examensbevis från som utfärdas av tekniska fakulteter och är förenat med titeln univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž. )/univerzitetna diplomi rana inženirka, vilket tillsammans med ett intyg från den behöriga myndighet på arkitekturområdet som erkänns i lag ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitek Examensbevis inom ämnesområdet arkitektur och byggnadskonstruktion (archi tektúra a pozemné staviteľstvo) som utfärdades av den slovakiska tekniska hög skolan (Slovenská vysoká škola technická) i 1952 (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet arkitektur (architektúra) som utfärdades av fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) i 1952-1960 (titel: . teľstvo) som utfärdades av fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry a pozemného stavi teľstva, Slovenská vysoká škola technická) i 1960 (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet arkitektur (architektúra) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid den slovakiska tekniska högskolan (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) i 1976, (titel: . Examensbevis inom ämnesområdet byggnadskonstruktion (pozemné stavby) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid den slovakiska tekniska högskolan (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) i 1976, (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet arkitektur (architektúra) som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architek túry, Slovenská vysoká škola technická) i (titel: . Examensbevis inom ämnesområdet stadsplanering (urbanizmus) som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architek túry, Slovenská vysoká škola technická) i (titel: . 2005L0036 SV 17.01.2014 010.001 164 Examensbevis inom ämnesområdet byggnadskonstruktion (pozemné stavby) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i 1997 (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet arkitektur och byggnadskonstruktion (archi tektúra a pozemné stavby) som utfärdas av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska (Stavebná fakulta, Slovenská technická univer zita) i (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet byggnadskonstruktion specialisering: arki tektur (pozemné stavby špecializácia: architektúra) som utfärdades av fakul teten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i 2001, (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet byggnadskonstruktion och arkitektur (po zemné stavby a architektúra) som utfärdas av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska (Stavebná fakulta Slovenská technická univerzita) i (titel: .) Examensbevis inom ämnesområdet arkitektur (architektúra) som utfärdas av akademin för konst och formgivning (Vysoká škola výtvarných umení) i (titel: Akad. 1990 1992; Mgr. 1996; Mgr. Examensbevis inom ämnesområdet byggnadskonstruktion (pozemné stavi teľstvo) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det tekniska (Stavebná fakulta, Technická univerzita) i Košice 1981 1991 (titel: Alla dessa examensbevis skall åtföljas av Intyg om auktorisation utfärdat av det slovakiska arkitektorganet (Slovenská komora architektov) i utan någon specificering av området eller inom området byggnadskonstruktion (pozemné stavby) eller fysisk planering (územné plá Intyg om auktorisation utfärdat av det slovakiska civilingenjörsorganet (Slovenská komora stavebných inžinierov) i inom området byggnadskonstruktion (pozemné stavby) Examensbevis utfärdade av arkitekturinstitutionerna vid de tekniska högskolorna och universitet i (arkkitehti/arkitekt) Examensbevis utfärdade av de tekniska instituten (rakennusarkkitehti/byggnadsarki Examensbevis utfärdade av Arkitekturskolan vid , (arkitekt, magisterexamen i arkitektur) Bevis på medlemskap i (), om studierna har bedrivits i en stat som omfattas av detta direktiv De behörighetsbevis som utfärdas efter avlagd examen vid: arkitektursektionerna vid universitet, tekniska högskolor, colleges, akademier (privata college), Schools of Technology and Art som var erkända av l'i för upptagande i registret (Architect) Utbildningsbevis som anger att innehavaren har en vedertagen rätt att bära yrkes titeln arkitekt med stöd av avsnitt 6.1 a, 6.1 b eller 6.1 d i l'Architects Registration Act (Architect) Utbildningsbevis som anger att innehavaren har en vedertagen rätt att bära yrkes titeln arkitekt med stöd av avsnitt 2 i l'Architects Registration Act 2005L0036 SV 17.01.2014 010.001 165 Handlingar och intyg som kan krävas enligt artikel 50.1 a)Intyg om medborgarskap. b)Kopia på de kompetens- eller examensbevis som ger rätt att utöva yrket i fråga samt, i förekommande fall, ett intyg om vederbörandes yrkeserfarenhet. De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten får uppmana sökanden att lämna upplysningar om sin utbildning i den mån detta är nöd vändigt för att fastställa förekomsten av potentiella väsentliga olikheter i förhållande till den utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten i enlighet med artikel 14. Om det är omöjligt för sökanden att lämna dessa upplysningar skall de behöriga myndigheterna i den mottagande medlems staten vända sig till kontaktpunkten, den behöriga myndigheten eller något annat relevant organ i ursprungsmedlemsstaten. c)Ett intyg om verksamhetens karaktär och varaktighet, i de fall som avses i artikel 16, utfärdat av behörig myndighet eller behörigt organ i ursprungs medlemsstaten eller den medlemsstat den utländske medborgaren kommer från. d)När en mottagande medlemsstats behöriga myndighet av personer som vill utöva ett reglerat yrke kräver bevis för att de har gott namn och rykte eller att de inte försatts i konkurs, eller temporärt upphäver eller förbjuder utövandet av yrket i fall av grav yrkesmässig försummelse eller brottslig handling, skall denna medlemsstat när det gäller andra medlemsstaters medborgare som vill utöva yrket inom landet som tillräcklig bevisning godta uppvisande av hand lingar som utfärdats av behöriga myndigheter i den utländske sökandens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från och som ut visar att dessa krav är uppfyllda. Dessa myndigheter skall tillhandahålla de begärda handlingarna . När de behöriga myndigheterna i den utländske sökandens ursprungsmed lemsstat eller den medlemsstat han kommer från inte utfärdar sådana hand lingar som åsyftas i första stycket, skall dessa handlingar ersättas av en försäkran under ed eller i stater där någon bestämmelse om försäkran under ed inte finns av en försäkran på heder och samvete som lämnas av den berörda personen inför en behörig rättslig eller administrativ myndig het eller, i förekommande fall, av en notarie eller behörigt fackligt organ i personens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från. Denna myndighet eller notarie skall utfärda ett intyg som styrker äktheten av eden eller den högtidliga försäkran. e)När en mottagande medlemsstat kräver bevis på fysisk och psykisk hälsa av medborgare som vill utöva ett reglerat yrke, skall den medlemsstaten som tillräcklig bevisning godta att det dokument uppvisas som krävs i den ut ländske medborgarens ursprungsstat. När ursprungsmedlemsstaten inte utfär dar sådana dokument, skall den mottagande medlemsstaten godta ett intyg utfärdat av en behörig myndighet i denna stat. I sådana fall måste de behöriga myndigheterna i ursprungsstaten tillhandahålla den begärda handlingen . f)När en mottagande medlemsstat av de av sina egna medborgare som vill utöva ett reglerat yrke kräver intyg angående sökandens ekonomiska ställning, bevis för att den berörda personen är försäkrad mot de ekonomiska risker som är förenade med deras yrkesansvar i enlighet med gällande lagar och bestämmelser i den mottagande medlemsstaten om försäkringsskyddets villkor och omfattning, 2005L0036 SV 17.01.2014 010.001 166 skall denna stat som tillräcklig bevisning godta intyg beträffande detta utfär dade av banker och försäkringsföretag i andra medlemsstater. g)Ett intyg som bekräftar att den sökande inte temporärt eller definitivt har förbjudits att utöva yrket eller inte har dömts för något brott, om medlems staten kräver sådana intyg av sina egna medborgare. För att underlätta tillämpningen av avsnitt III kapitel III i detta direktiv får en medlemsstat föreskriva att personer som uppfyller utbildningsvillkoren med de bevis över formella kvalifikationer skall förete ett intyg från de behöriga myndigheterna i ursprungsmedlemsstaten som visar att dessa examensbevis är de som avses i detta direktiv. L 354/132 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2013/55/EU av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktions sätt, särskilt artiklarna 46, 53.1 och 62, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de natio nella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit téns yttrande (1), i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och av följande skäl: (1)Genom och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer (3) konsoliderades ett system för ömsesidigt erkännande som ursprungligen grundade sig på 15 direktiv. Det föreskriver automatiskt erkännande för ett begränsat antal yrken, utgående från harmonise rade minimikrav för utbildning (sektorsyrken), en generell ordning för erkännande av utbildningsbevis och auto matiskt erkännande av yrkeserfarenhet. I direktiv /36/EG fastställs också ett nytt system för fritt till handahållande av tjänster. Det bör erinras om att tredje landsmedborgare som är familjemedlemmar till EU-med borgare åtnjuter likabehandling i enlighet med parlamentets och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familje medlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (4). Tredjelandsmedborgare kan också åtnjuta likabehandling i fråga om erkännande av examensbevis, utbildningsbevis och andra yrkeskvali fikationer i enlighet med relevanta nationella förfaranden, enligt särskilda unionsrättsakter, t.ex. om varaktig bosätt ning, flyktingar, innehavare av EU-blåkort och forskare. (1) EUT C 191, 29.6.2012, s. 103. (2) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . (3) EUT L 255, 30.9.2005, s. 22. (4) EUT L 158, 30.4.2004, s. 77. (2)I sitt meddelande av Inremarknads akten, Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt identifierade kommissionen ett behov av att modernisera unionsrätten på detta område. I sina slut satser av stödde en sådan modernisering och uppmanade Europaparla mentet och rådet att nå en politisk överenskommelse om översyn av direktiv /36/EG före slutet av 2012. I sin resolution av om tillämp ningen av direktivet om yrkeskvalifikationer (2005/36/EG) (5) uppmanade även att lägga fram ett förslag. I rapporten av om EU-medborgarskapet 2010 Att avveckla hindren för EU-medborgarnas rättigheter betonas behovet av att minska den administrativa bördan i sam band med erkännande av yrkeskvalifikationer. (3)Notarier som utses av en medlemsstats regering genom en officiell utnämning bör uteslutas från tillämpnings området för direktiv /36/EG med tanke på de spe cifika och olikartade system som gäller i de enskilda medlemsstaterna för att få tillträde till och utöva yrket. (4)I syfte att stärka den inre marknaden och gynna den fria rörligheten för yrkesutövare och säkerställa ett mer effektivt och transparent erkännande av yrkeskvali fikationer skulle ett europeiskt yrkeskort innebära ett mervärde. Ett sådant kort skulle särskilt vara användbart för att underlätta tillfällig rörlighet och erkännande enligt det automatiska erkännandesystemet, samt för att främja en förenklad erkännandeprocess enligt den generella ord ningen. Syftet med ett europeiskt yrkeskort är att för enkla erkännandesystemet och införa kostnads- och driftseffektivisering som gynnar yrkesutövare och behö riga myndigheter. Införandet av ett europeiskt yrkeskort bör beakta synpunkter på yrket i fråga och bör föregås av en bedömning av dess lämplighet för det aktuella yrket och dess effekter på medlemsstaterna. Bedömningen bör vid behov göras tillsammans med medlemsstaterna. Det europeiska yrkeskortet bör utfärdas på begäran av yrkes utövare och efter inlämnande av de nödvändiga doku menten och efter det att de behöriga myndigheterna slut fört tillhörande verifikationsförfaranden. Om det europe iska yrkeskortet är utfärdat i etableringssyfte bör det ut göra ett beslut om erkännande och behandlas som alla andra beslut om erkännande enligt direktiv /36/EG. Det bör komplettera snarare än ersätta de registrerings krav som är kopplade till tillträdet till ett visst yrke. Det är onödigt att införa ett europeiskt yrkeskort för jurister eftersom de redan har försetts med yrkeskort enligt det (5) EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 15. Europeiska unionens officiella tidning L 354/133 system som föreskrivs i rådets direktiv /249/EEG av om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjäns ter (1) och och rådets direktiv /5/EG av om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan med lemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (2). (5)Det europeiska yrkeskortets funktion bör stödjas av in formationssystemet för den inre marknaden (), inrättat genom och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 (3). Kortet och bör skapa synergier och förtroende mellan de behöriga myndigheterna och undanröja administrativt dubbelarbete och dubbla erkännandeförfaranden för de behöriga myndig heterna och skapa mer transparens och rättssäkerhet för yrkesutövare. (6)Förfarandet för ansökan om och utfärdande av det euro peiska yrkeskortet bör vara klart strukturerat och omfatta skyddsmekanismer och tillhörande rättigheter för sö kande att överklaga.