sou · H2B314 · 2014-03-14 00:00:00 — När det gäller beslut om lov och förhandsbesked innebär förslaget att paragrafen ändras så att det blir tydligt att det är den länsstyrelse som ska pröva överklagandet av ett sådant beslut som får möjlighet att besluta att prövningen enligt 11 kap. ska avvaktas i de fall en sådan prövning blir aktuell. Vid mark- och miljödomstolens prövning av ett överklagat beslut om en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt 13 kap. får domstolen utreda vad beslutat i fråga om prövning enligt 11 kap. . ska alltid fatta ett beslut om planen ska tas in för överprövning eller inte. Domstolen bör därför regelmässigt t.ex. per e-post eller genom telefon begära in aktuell länsstyrelses beslut om planen ska tas upp till överprövning enligt 11 kap. eller inte. När det gäller beslut om lov och förhands- besked inom ett geografiskt område som omfattas av beslut enligt 11 kap. 12 § kan motsvarande behov finnas. I sådana fall kan den länsstyrelse som prövar överklagandet enligt 13 kap. vara en annan än den länsstyrelse som prövar lovet eller förhandsbeskedet enligt 11 kap. plan- och bygg- lagen. som ska pröva överklaganden av beslut om lov och förhandsbesked i ett annat län bör inför ikraftträdandet och därefter kontinuerligt ta reda på för vilka geografiska områden i det andra länet som det beslutats att enligt 11 kap. ska överpröva beslut om lov och förhandsbesked för. Paragrafen är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 2.5.5 och är en upplysning om att regeringen meddelar föreskrifter om vilka länsstyrelser som ska pröva överklaganden av kommunala beslut om lov, förhandsbesked och tillsyn. Förslaget behandlas i 6.2.1. Innebörden av övergångsbestämmelsen är att ett pågående ärende ska avslutas hos den länsstyrelse där ärendet har inletts före ikraftträdandet. Det kommer därför att ske en stegvis övergång till den nya instansordningen. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar Ändringen i första stycket behandlas i avsnitt 5.2.3. Förslaget innebär att stycket ändras på så sätt att det i bestämmelsen också anges vilken sammansättning Mark- och har vid prövning av överklagade ärenden. Sammansättningen föreslås vara densamma som vid prövningen av överklagade mål, dvs. minst fyra ledamöter av vilka minst tre ska vara lagfarna domare. Med ärende avses mark- och miljödomstolens avgörande där domstolen som första instans handlagt en fråga enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Ett exempel på detta är ansökan om bidrag ur bygdeavgiftsmedel. Ändringen i andra stycket behandlas i avsnitt 5.2.1. I stycket görs ett tillägg som reglerar Mark- och sammansättning vid prövning av särskilda rättsmedel. saknades bestämmelser om särskilda rättsmedel i denna lag och tillägget i andra stycket är en följd av att sådana bestämmelser införs i föreslagna 6 kap. Mark- och samman- sättning vid prövningen av särskilda rättsmedel föreslås vara den- samma som vid domstolens behandling av frågor om prövnings- tillstånd, dvs. tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Paragrafen är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2.2 och föreskriver en möjlighet att lägga samman mål eller ärenden som handläggs enligt lagen om domstolsärenden. Sammanläggning kan enligt bestämmelsen göras av mål som har överklagats till mark- och miljödomstol, vilka enligt 5 kap. 1 § lagen om mark- och miljödomstolar handläggs enligt lagen om domstolsärenden. Sammanläggning kan även göras av mål eller av ärenden som inleds i mark- och miljödomstol och som handläggs enligt ovan nämnda lag. Även Mark- och kan lägga samman mål som handläggs enligt lagen om domstolsärenden med stöd av bestämmelsen. Enligt bestämmelsen får mål och ärenden, i samma domstol, som handläggs enligt lagen om domstolsärenden förenas för gemensam handläggning. Av kravet på att en sammanläggning ska vara lämplig följer att det ska finnas samband mellan målen eller ärendena. I kravet ligger även att en sammanläggning inte får medföra avsevärd olägenhet för någon part. Att förena mål förutsätter att fördelarna överväger nackdelarna. Exempel på en situation där sammanläggning skulle kunna vara lämplig är ett mål enligt som rör strand- skyddsdispens där det finns ett mål enligt som rör bygglov för samma åtgärd. Mark- och miljödomstolarna hand- lägger även vitesmål enligt och enligt lagen om domstolsärenden. Ett annat exempel på när sammanläggning skulle kunna aktualiseras är när flera mål enligt gäller löpande vite som rör samma verksamhet. Parterna i de olika målen eller ärendena kan skilja sig åt. Betydelsen av detta får vägas in i lämplighetsbedömningen. En stor skillnad mellan vilka som är parter är en omständighet som talar emot att förena mål eller ärenden. I mål enligt fastighetsbild- ningslagen (1970:988) kan domstolen besluta att en part ska betala motpartens rättegångskostnader (16 kap. 14 §). En liknande bestämmelse finns inte i t.ex. . Vi anser dock att en sådan skillnad inte i sig utgör ett hinder för sammanläggning av mål utan effekten av detta får vägas in vid lämplighetsbedöm- ningen. Vid en förening av handläggningen av ett fastighetsmål med ett mål där part inte kan åläggas att betala motpartens rätte- gångskostnader skulle kostnaderna kunna fördelas på samma sätt som görs när ett mål enligt både innefattar en prövning av tillstånd till vattenverksamhet och tillstånd till miljöfarlig verksamhet. Det är domstolen som beslutar om det är lämpligt att samman- läggning sker. Domstolen kan fatta beslut om detta efter yrkande av part eller ex officio. Domstolen har även möjlighet att senare skilja målen eller ärendena åt om en gemensam handläggning är lämplig. Kapitlet och paragrafen är nya. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2.1 och reglerar vilken domstol som prövar särskilda rättsmedel. Med särskilda rättsmedel avses resning, återställande av försutten tid och klagan över domvilla. I förslaget till bestämmelse läggs det fast att Mark- och miljö- överdomstolen efter ansökan eller klagan prövar särskilda rätts- medel mot dom eller beslut av mark- och miljödomstol. Mark- och ska även, enligt förslaget, efter ansökan eller klagan pröva särskilda rättsmedel mot beslut som vid överklagande till domstol skulle ha prövas av mark- och miljödomstol. Med detta avses både beslut som skulle kunna ha överklagats från myndighet eller kommun direkt till mark- och miljödomstol och beslut som först skulle ha överklagats till länsstyrelse innan det hade kunnat överklagas vidare till mark- och miljödomstol. Exempel på beslut som överklagas direkt till mark- och miljödomstol är beslut i ett fastighetsbildningsärende, en länsstyrelses beslut om Natura 2000-tillstånd, en miljöprövnings- delegations beslut om tillstånd till miljöfarlig verksamhet, beslut om nätkoncession samt enligt våra förslag ovan en kommunfullmäktiges beslut att anta en detalj- plan. Exempel på beslut som överklagas till länsstyrelse och där beslut sedan kan överklagas vidare till mark- och miljödomstol är en miljönämnds tillsynsbeslut samt en byggnads- nämnds beslut om bygglov. prövas särskilda rättsmedel mot beslut av kommun eller nämnd som inte har överklagats men som vid överklagande skulle ha prövats av länsstyrelse med möjlighet till fullföljd i mark- och miljödomstol av Högsta dom- stolen (jämför NJA 2010 s. 110). Förslaget medför att prövningen av särskilda rättsmedel i dessa fall flyttas över till Mark- och miljö- överdomstolen. Även i fortsättningen kommer att pröva särskilda rättsmedel mot domar och beslut av Mark- och . Att prövar särskilda rätts- medel följer av 11 kap. 13 § regeringsformen och har därför inte reglerats särskilt i paragrafen. Paragrafen är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2.1 och reglerar vilka bestämmelser som ska tillämpas vid handläggning och överklagande av mål om särskilda rättsmedel. Första stycket i förslaget reglerar vilka bestämmelser som ska tillämpas vid prövningen av mål om särskilda rättsmedel. Som huvudregel ska 42 § lagen om domstolsärenden tillämpas vid hand- läggningen av mål om särskilda rättsmedel. Resning får enligt paragrafen beviljas även i andra fall än som föreskrivs i 58 kap. , om det finns synnerliga skäl. Vid prövningen av särskilda rättsmedel mot dom eller beslut som i mark- och miljö- domstol handlagts enligt tvistemålsregler (4 kap. 1 § första stycket) ska dock 58 och 59 kap. tillämpas. Detta följer av andra meningen i paragrafens första stycke. Särskilda rättsmedel ska därmed prövas enligt rättegångs- balkens bestämmelser i ansöknings- och stämningsmål enligt miljö- balken som inleds i mark- och miljödomstol. Enligt paragrafens andra stycke ska 36–38 och 40 §§ lagen om domstolsärenden tillämpas vid överklagande av Mark- och miljö- överdomstolens dom eller beslut i mål om särskilda rättsmedel som har handlagts i enlighet med 42 § lagen om domstolsärenden. En konsekvens av detta är att ett överklagande av Mark- och miljö- överdomstolens dom eller beslut i sådana fall ska ha kommit in till domstolen för avgörandet oavsett om prövningen har avsett resning, återställande av försutten tid eller domvilla. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.2. Övergångsbestämmelsen gäller endast mål om särskilda rätts- medel som inletts hos före ikraftträdandet. Enligt övergångsbestämmelsen ska dessa fortsatt prövas av såvida domstolen inte av annat skäl inte är behörig. Bestämmelsen tar sikte på prövningen av särskilda rättsmedel mot beslut av kommun eller nämnd som inte har överklagats men som vid överklagande skulle ha prövats av länsstyrelse med fullföljdsmöjlighet till mark- och miljödomstol. Enligt vårt förslag ska denna prövning flyttas över till Mark- och . 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:983) om upphävande av lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Punkt 3 i övergångsbestämmelserna Punkten är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2.1. Genom förslaget regleras prövningen av resning, återställande av försutten tid och domvilla i förhållande till de tidigare fastighetsdomstolarnas avgöranden. Regleringen innebär att bestämmelserna om särskilda rättsmedel som införs i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar även ska tillämpas i förhållande till domar och beslut av de numera upphävda fastighetsdomstolarna. En följd av detta är att vad som föreskrivs om prövningen av särskilda rättsmedel i lagen om domstolsärenden även ska tillämpas vid prövning av ansökan om resning och återställande av försutten tid samt klagan över domvilla mot en fastighetsdomstols avgörande. Det är således Mark- och som ska pröva särskilda rättsmedel mot avgöranden av fastighetsdomstol, med undantag för avgöranden som prövats i fastighetsdomstol enligt den upphävda 8 kap. 32 § jordabalken, dvs. mål om arrende som prövats i fastighetsdomstol. Särskilda rättsmedel mot ett sådana avgörande av fastighetsdomstol prövas i enlighet med 58 och 59 kap. rättegångs- balken av den hovrätt inom vilkens domskrets fastighetsdomstolen låg. Om en ny prövning beviljas i ett mål om särskilda rättsmedel mot en fastighetsdomstols dom eller beslut som prövats enligt de föreslagna bestämmelserna i lagen om mark- och miljödomstolar sker prövningen i mark- och miljödomstol. 8.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion Punkt 13 i paragrafen är ny. Förslaget är en upplysning om att inte alla länsstyrelser prövar överklagade beslut enligt . Paragrafen är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 2.5.8. Det finns beslut enligt som kan ha samband med beslut enligt . För vissa sådana beslut finns det vid prövningen i kommunen ett krav på samordning i 9 kap. 24 § , t.ex. för sådana vindkraftsanläggningar som kräver både en ansökan om bygglov och att det görs en anmälan enligt bestämmelserna i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Något liknande krav finns dock inte för läns- styrelsens prövning. Samband kan även aktualiseras i andra fall. Det gäller t.ex. beslut om strandskydd som ofta, men inte alltid, har samband med beslut om lov, förhandsbesked eller tillsyn. Om det finns samband mellan beslut enligt miljöbalken- och bör de olika ärendena kunna handläggas i ett sammanhang på länsstyrelsenivå även efter en genomförd koncentration av prövningen av överklagade kommunala beslut om lov, förhandsbesked och tillsyn. För att inte ge anledning till en administrativ hantering när det inte finns ett samband och för att inte riskera återförvisningar på grund av fel forum har bestämmelsen formulerats så att ett över- lämnade får ske. Miljöbalksbeslut som har ett tydligt samband med ett beslut enligt bör regelmässigt lämnas över till den länsstyrelse som ska pröva överklaganden enligt plan- och bygg- lagen. Det kan t.ex. vara fallet när båda besluten tagits in under samma paragraf i den kommunala nämndens beslutsprotokoll. överlämnande förutsätter att det inte innebär någon avsevärd olägenhet för någon part. Avsikten med förslaget om överlämnade är inte att det ska leda till omfattande utredningar och överväganden om vilken länsstyrelse som är mest lämpad att avgöra det överklagade miljöbalksbeslutet, utan att en samordning ska kunna ske när det är enkelt att konstatera att ett samband finns med ett överklagat beslut enligt och att det går snabbt att komma fram till att ett överlämnande kan ske. Innan ett ärende lämnas över ska länsstyrelserna samråda med varandra på lämpligt sätt. Om det råder olika meningar om ärendet ska överlämnas faller frågan, dvs. ärendet lämnas inte över. Detta har sin förebild från 8 a § lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings- domstolar och 8 § förordningen (1977:937) om allmänna förvalt- ningsdomstolars behörighet m.m. Paragrafen är ny. Bestämmelsen reglerar hur den mottagande ska hantera överlämnandet av ett överklagat beslut enligt som har samband med ett överklagat beslut enligt plan- och bygg- lagen som handläggs av den mottagande . Paragrafen anknyter till förslaget till bestämmelse om överlämnande av ärenden i 8 § och har sin förebild från 7 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.1. Syftet med övergångsbestämmelsen är att bestämmelserna om överlämnande enligt 8 och 8 a §§ bara ska tillämpas i sådana fall där besluten enligt och kommit in till en länsstyrelse efter ikraftträdandet. Beslut enligt som har kommit in till en länsstyrelse före ikraftträdandet ska prövas av den , såvida inte av annat skäl inte är behörig. 8.5Förslaget till förordning om ändring i plan- och byggförordningen (2011:338) Kapitlet och paragrafen är nya. Förslaget behandlas i avsnitt 2.5.6. Enligt paragrafen koncentreras prövningen av överklagade kommunala beslut om lov, förhandsbesked och tillsyn till de tolv länsstyrelser som har miljöprövningsdelegation. Förslaget behandlas i 6.2.1. Innebörden av övergångsbestämmelsen är att ett pågående ärende ska avslutas hos den länsstyrelse där ärendet har inletts före ikraftträdandet. Det kommer därför att ske en stegvis övergång till den nya instansordningen. rättigheter i europeisk praxis – En kommentar till om de mänskliga rättigheterna, fjärde upplagan, juridik, 2012 , , och – En kommentar, gula bibliotek, Supplement 2, och med kommentarer, tredje upplagan, juridik, 2010 och m.m. – En kommentar, sjätte upplagan, gula bibliotek, 2013 Proposition 1985/86:1 Med förslag till ny plan- och bygglag Proposition 1995/96:22 Tvåpartsprocess m.m. i de allmänna förvalt- ningsdomstolarna Proposition 1997/98:45 Miljöbalk Proposition 1998/99:37 Ändringar i – hovrätts- frågor m.m. Proposition 2006/07:98 Ny instansordning för PBL-ärenden Proposition 2008/09:146 Prövning av vindkraft Proposition 2009/10:170 En enklare plan- och bygglag Proposition 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt Proposition 2009/10:215 Mark- och miljödomstolar Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen Proposition 2010/11:63 Komplettering av den nya Proposition 2011/12:31 Ändring av viss länsstyrelseverksamhet Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen SOU 1969:41 Fullföljd av talan m.m. SOU 1979:66 Ny plan- och bygglag SOU 1994:134 Överprövning av beslut i plan- och byggärenden SOU 1995:124 Ett reformerat hovrättsförfarande SOU 2004:40 Kortare instanskedja och ökad samordning – Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation SOU 2005:77 Får jag lov? Om planering och byggande SOU 2007:111 En ny instansordning för mål enligt SOU 2010:29 En ny förvaltningslag SOU 2010:44 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper SOU 2010:57 Effektivare planering av vägar och järnvägar SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform SOU 2012:86 Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler SOU 2012:87 Ny PBL – på rätt sätt SOU 2012:91 Ett effektivare plangenomförande SOU 2013:34 En effektivare plan- och bygglovsprocess Ds 2007:28 Koncentration av länsstyrelseverksamhet S2013/7406/PBB Förändrad instansordning för va-målen, Social- departementet, 2013 och bygglov i 1998-2005, examensarbete, 2005 och av detaljplaner – Vilka överklagar och varför?, examensarbete, 2010 Bostadsmarknaden –2014 – med slutsatser från bostadsmarknadsenkäten , 2013 i praktiken 2011, 2012 i praktiken 2012, 2013 on the Implementation of Article 9.3 and 9.4 of the Aarhus Convention in 17 of the Member States of Union, National report from , 2012 Ansöknings- och kungörandeavgifter vid allmän domstol, 2012:1 Fastighetsägarna 10 punkter för ett ökat bostadsbebyggande, 2013 och medborgares säker- hetsventil: en studie av överklagade detaljplaner, Avdelningen för Byggnadsekonomi, , 2003 för myndighetsbeslut i plan- och bygg- processen – , , , och , KTH, 2007 kommuner och landsting SKL granskar länsstyrelsernas handläggningstider för ärenden enligt , 2011 kommuner och landsting Sammanhållen, myndighets- övergripande digitaliserad tjänst för bygglov, 2013 , Makrofokus i , Makroanalys, United Nations Economic Commission for Europe Aarhus Convention Implementation Guide, andra upplagan, 2013 Effektivare handläggning av beslut som överklagats enligt En särskild utredare ska se över möjligheten att effektivisera processen för prövning av kommunala beslut som överklagats enligt (2010:900). Syftet med uppdraget är att, med bibehållen rättssäkerhet, åstadkomma en effektivare prövningsordning. -analysera dels om instanskedjan för överklagade kommunala beslut om planer, lov och tillsyn skulle kunna förkortas, dels om hand- läggningen av sådana överklaganden skulle kunna koncentreras till ett begränsat antal länsstyrelser, -se över möjligheterna att klaga på kommunala beslut enligt , bl.a. i syfte att utröna om det finns möjlighet att tydligt avgränsa sakägarkretsen alternativt begränsa klagorätten av beslut om lov eller förhandsbesked, -studera vissa frågor som rör mark- och miljöprocessen, -föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs, -analysera och lämna sådana förslag som har nära samband med uppdraget och föreslå de ytterligare förenklingar av prövnings- ordningen som bedöms lämpliga. Uppdraget ska redovisas . Bakgrund och gällande rätt Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik) aviserat sin avsikt att utreda möjligheten att effektivisera handläggningen av överklagade ärenden, bl.a. genom att låta se över instansordningen och att överväga en koncentration av handläggningen till färre länsstyrelser. Bakgrunden till denna avisering är att det i vissa fall tar alltför från ett kommunalt beslut om att anta en detaljplan till dess att beslutet har vunnit laga kraft. Motsvarande förhållande gäller för bygglov och andra beslut enligt . För uppförande av ny bebyggelse krävs dessutom i många fall såväl prövning genom detaljplan som genom bygglov. Skälen till att tiderna i vissa fall blir långa är dels instanskedjans utformning, dels hur ärendena handläggs. De långa tiderna skapar osäkerhet hos fastighetsägare, byggherrar och exploatörer i alla typer av byggprojekt och medför därför generellt en begränsning av konkurrensen, ökade produktionskostnader och därmed också högre boendekostnader. Redovisningen i budgetpropositionen bygger delvis på innehållet i i praktiken 2011. Av rapporten framgår bl.a. att den genomsnittliga handläggningstiden för läns- styrelsernas hantering av överklagade planbeslut uppgick och för överklagade beslut om lov och förhandsbesked . Vidare framgår att de olika länsstyrelsernas handläggnings- tider sinsemellan uppvisar mycket stora skillnader. Av de överklagade planbesluten upphävde länsstyrelserna helt eller delvis . Motsvarande andel vad gäller lov och förhandsbesked uppgick till . I budgetpropositionen redovisar regeringen också vissa uppgifter avseende mark- och miljödomstolarnas handläggning av överklagade ärenden enligt . Regeringen konstaterar att det ännu är för tidigt att dra några mera långtgående slutsatser om hur den nya instansordningen med mark- och miljödomstolar påverkar den tid det tar från det att kommunen fattar ett beslut i ett plan- eller lovärende till dess ett överklagande slutligt har avgjorts. Regeringen anger vidare att det är viktigt att utvecklingen av domstolarnas handläggningstider följs upp. Vad gäller ändringsfrekvenser när beslut överklagats till högre instans kan nämnas att vid tillämpning av den tidigare gällande instansordningen ändrades eller upphävdes av planbesluten av den högre instansen. Motsvarande andel när det gäller lovbesluten uppgick till . Regeringen har i budgetpropositionen redovisat förslag som innebär att länsstyrelsernas och mark- och miljödomstolarnas resurser för handläggning av överklagade ärenden och mål enligt förstärks. Till följd av behandling av propositionen har en sådan förstärkning nu kommit till stånd. I budgetpropositionen redovisas vidare överväganden om att utarbeta inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider. Regeringen har därefter regleringsbrev till länsstyrelserna angivit sådana inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider. Genom beslut gav regeringen en utredare i uppdrag att bl.a. utarbeta effektivare och för länsstyrelserna gemen- samma processer för hantering av överklagade kommunala beslut enligt (S2012/7257). Regeringen beslutade också tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (S 2011:11). Syftet med direktiven var att utreda förutsättningarna att förenkla och förkorta den kommunala plan- och byggprocessen. Frågan om instansordningen och om koncentration av plan- och byggärendena till ett mindre antal länsstyrelser behandlas nu genom dessa direktiv till en särskild utredare. Till följd av beslut med anledning av regeringens proposition Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364) inrättades fem nya mark- och miljödomstolar. Reformen genomfördes i syfte att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstols- prövningen av miljömålen, målen enligt och fastighetsmålen, som sinsemellan har många likheter. Till de nya domstolarna fördes de mål som enligt tidigare ordning handlades i miljödomstol, huvuddelen av de mål enligt som tidigare handlades i förvaltningsrätt och hos regeringen samt huvuddelen av de mål som tidigare handlades i fastighetsdomstol. De mål som handläggs i mark- och miljö- domstolarna kan överklagas till Mark- och . Vid de nya domstolarna finns tekniska råd som har teknisk eller naturvetenskaplig utbildning och erfarenheter av sådana sakfrågor som domstolarna prövar. Vid domstolarna finns också särskilda ledamöter som har erfarenhet av sådana sakfrågor som faller inom , eller Lantmäteriets verksamhets- områden eller av frågor som avser industriell, och areell verksamhet. fattade beslut med anledning av regeringens proposition Ändring av viss länsstyrelseverksamhet (prop. 2011/12:31, bet. 2011/12:KU2, rskr. 2011/12:135).