sou · H2B377 · 2014-12-01 00:00:00 — I och finns krav om de digitala marksänd- ningarnas täckning. De innebär att de digitala sändningarna ska motsvara FM-nätens täckning för att en digitalradioövergång ska genomföras. Skillnad görs mellan täckningskraven avseende riks- täckande public service-sändningar och kommersiella eller lokala sändningar. Avsaknaden av täckningskrav i grundar sig i den redan relativt höga DAB-täckningen. Inomhustäckningen för är och utomhus- täckningen . Bara har uppställt ett innehållskrav. Kravet innebär att de digitala sändningarna ska representera ett mervärde för lyssnarna, innehållsmässigt och tekniskt, och är ett av de absoluta kraven för att genomföra en FM-släckning. Mervärdet definieras som ett brett och varierat innehåll. Eftersom digitala marksändningar möjliggör fler kanaler jämfört med analoga sändningar på FM-bandet så finns förutsättningarna att uppfylla villkoret. Frågan handlar då om radio- En plan för övergång till digital marksänd ljudradio företagen brukar denna möjlighet att utveckla radioutbudet. Det tekniska mervärdet handlar om att konsumenterna bör kunna för- vänta sig en mer robust ljudsignal och bättre mottagare med skärm, elektronisk programguide m.m. I och är även möjligheterna att lyssna på digital- radio i bil del av släckningsvillkoren. Mot bakgrund av den stora andel av radiolyssnandet som sker i bil är det naturligt att frågan är betydelsefull. I har bilradiofrågan lyfts fram i form av ett särskilt s.k. tilläggskrav, dvs. inte ett absolut krav. Kravet innebär att det ska finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottagning i bil. Det norska har preciserat kravet. Innebörden är nu att bilägare i hela landet ska ha goda möjligheter att montera adapterlösningar till sina FM-radiomottagare i bilar. I praktiken innebär kravet att det i minst hälften av landets kommuner och i alla Fylken ska finnas tillgång till bilverkstäder eller andra inrättningar som er- bjuder konvertering av bilradiomottagare för att kunna ta emot digitala sändningar. I har betydelsen av bilradiolyssning tydliggjorts i utformningen av lyssningskravet. Det danska lyss- ningskravet innebär att även hälften av radiolyssningen i bil ska vara digital för att teknikskiftet ska genomföras som planerat. Förslag: SR:s digitala sändningar i frekvenslager 2 ska ha samma täckning som företagets analoga FM-sändningar och kunna uppfylla de beredskapskrav som riksdag och regering ställer på företaget. En utgångspunkt för täckningskraven är att alla ska ha tillgång till ett digitalt radioutbud via marksändning om det analoga FM-nätet ska släckas. Täckningskraven kan motiveras utifrån mediepolitiska En plan för övergång till digital marksänd ljudradio överväganden om tillgänglighet och mångfald, särskilt när det gäller public service-utbudet. SR ska enligt sitt nuvarande sändningstillstånd från regeringen sända ljudradioprogram i viss omfattning till hela landet. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. UR har rätt att sända med utnyttjande av SR:s sändningsutrymme enligt överens- kommelse bolagen emellan. Det finns alltså ett tydligt krav från statsmakterna när det gäller public service-sändningarnas täckning i marksändningar. De nya tillstånd för SR:s digitala sändningar som meddelas efter beslut om en digitalradioövergång inne- håller därför villkor om en etappvis utbyggnad av täckningen. För- slaget är att de digitala sändningarna ska nå av den fast bosatta befolkningen 2016, 2018, 2020. Se vidare avsnitt 3.3.3. Täckningskravet bör endast omfatta public service-radions digi- tala sändningar. När det gäller den kommersiella radion ställs krav på utbyggnaden i tillstånden från Myndigheten för radio och tv. Det är därför inte lämpligt att täckningskraven i släckningsvillkoren också omfattar den kommersiella radions utbyggnad av digitala marksändningar. Förslag: av radiolyssnarna ska lyssna på radio via en digital plattform. Ett lyssningskrav bör vara ett centralt villkor för digitalradioöver- gången. Liksom i blir lyssningskravet styrande för när en övergång kan ske, inte om den ska genomföras. Denna lösning är en avvägning mellan vikten av att ta hänsyn till lyssnarna och behovet av att skapa förutsägbarhet för radiobranschen att inve- stera i digitala sändningar. Den bör också motivera branschen att arbeta för en ökande andel digitalt lyssnande genom att erbjuda ett attraktivt utbud och på det sättet förkorta parallellsändningstiden. Lyssningskravets utformning innebär att alla typer av digitalt lyssnande är betydelsefulla, alltså inte enbart lyssnande via DAB- plattformen utan också radiolyssnande som sker med exempelvis En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Detta skulle kunna ifrågasättas på den grunden att villkoret inte tillräckligt beaktar att lyssnarna verkligen går över till den digitala marksända radion. Lyssningskravet bör dock ses uti- från målet att släcka FM-näten och då är det relevant att ta hänsyn till hur stor del av radiolyssnarna som är oberoende av FM-sänd- ningar. Ett alternativ till att använda andelen radiolyssnare som villkor är att använda andelen av befolkningen som tar del av digitala radiosändningar. Det är dock olämpligt mot bakgrund av att potentiella förändringar i både befolkningsutvecklingen och radiolyssnandet skulle innebära att villkoret i sig och möjligheterna att uppnå det förändras . Av samma anledning bör begreppet lyssnartid inte användas vid ut- formningen av lyssningsvillkoret. Genom att villkoret fokuserar på radiolyssnarna och hur stor del av lyssnarna som använder en digital plattform ges förutsättningar att följa utvecklingen med etablerade mätmetoder och kontinuerligt rapportera om måluppfyllelsen på ett förutsägbart sätt. SR har anfört att ambitionsnivån i bör vara högre och förordar att av radiolyssnarna ska lyssna på radio via en digital plattform för att genomföra FM-släckningen enligt planen. SR motiverar det med ökad trygghet för allmänheten och även ökad legitimitet för teknikskiftets genomförande. Förslag: Det programutbud som finns i digitala marksändningar ska ge lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud jämfört med FM-sändningarna. Digital marksänd ljudradio möjliggör ett större radioutbud än vad FM-nätet kan bära. Det är avgörande för digitaliseringen att denna möjlighet tas till vara och blir en drivkraft för allmänheten att skaffa digitalradiomottagare. Radioföretagen måste därför utveckla sitt utbud och tillhandahålla fler kanaler än . Tillstånden för digital kommersiell radio som meddelades av Myndigheten för radio och tv tyder på att det finns en ambition hos de privata radioföretagen att ta i anspråk möjligheten att sända fler kanaler. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio vidare avsnitt 3.3.4. SR har anfört att det är viktigt att det digitala ut- budet innebär ett mervärde för lyssnarna jämfört med det analoga. Public service-radion har liksom den privata radion förutsättningar att utveckla sitt utbud vid en digitalisering av marksändningarna eftersom digitala sändningar ger plats för fler kanaler också i det sändningsutrymme som föreslås avsättas för . Ett av släckningsvillkoren bör därför handla om att innehållet i de digitala sändningarna ger lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud. Därmed tydliggörs att de inblandade radioföretagen måste engagera sig i innehållsutvecklingen redan under parallell- sändningstiden och därigenom möjliggöra en kostnadseffektiv över- gång. ökar incitamenten för lyssnarna att skaffa digitala mottagningsmöjligheter. Innehållskravet kan därför ses som ett komplement till lyssningskravet. Förslag: Det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga möjlig- heter att konvertera analoga bilradiomottagare för DAB+- mottagning. Bilradiofrågan är komplicerad och en av utmaningarna inför ett teknikskifte. Eftersom radiolyssnandet i bil utgör av det totala radiolyssnandet bör frågan uppmärksammas redan från början. Ett krav som handlar om möjligheterna att ta emot digital radio i bil syftar till att lyfta fram frågan och se till att förut- sättningarna för att konvertera analoga bilradiomottagare blir så bra som möjligt för bilägarna. Liksom i föreslås att kravet ska handla om att det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga möjligheter att konvertera analoga bilradiomottagare för digital- radiomottagning. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 3.5.3Uppdrag till Myndigheten för radio och tv Förslag: Ett uppdrag bör ges till Myndigheten för radio och tv att följa utbyggnaden av digital marksänd radio och halvårsvis rapportera till regeringen om utvecklingen mot bakgrund av släckningsvillkoren. Myndighetens rapportering ska utgöra under- lag för regeringens prövning om villkoren är uppfyllda 2020 och följande beslut om att fastställa tidpunkt för FM-släckning. Uppdraget bör också innefatta en översyn av släcknings- villkorens utformning . Utbyggnaden av digitala radiosändningar bör följas av Myndig- heten för radio och tv och regelbundet rapporteras till regeringen. Utgångspunkten bör vara att samla in information om utvecklingen för att kunna bedöma hur den förhåller sig till de krav som upp- ställts i släckningsvillkoren. Det handlar således om hur utbyggna- den av sändarnäten fortskrider och hur befolkningstäckningen utvecklas, hur radiolyssnandet via digitala plattformar utvecklas, om ett mervärde tillhandahålls i digitala marksändningar jämfört med FM samt möjligheten att konvertera analoga bilradiomottag- are för digital mottagning. Även allmänhetens kunskap om teknik- skiftet bör mätas regelbundet för att ge underlag till utformningen av den statliga informationsinsatsen som föreslås genomföras inför FM-släckningen (se avsnitt 3.6). En översyn av släckningsvillkoren Medielandskapet förändras kontinuerligt och människors medie- konsumtion likaså. En trend är att skillnaderna mellan olika ålders- gruppers mediekonsumtion blir allt tydligare. Radiolyssnandet på- verkas också av denna utveckling. De släckningsvillkor som ska styra tidpunkten för släckning av FM-sändningarna kommer enligt förslaget att behandlas av i samband med beslut om en övergång till digital marksänd radio . Bedöm- ningen av om villkoren är uppfyllda ska göras av regeringen före utgången av 2020, dvs. Det är en relativt mot bakgrund av den snabba utvecklingen på mediemarknaden och potentiella förändringar i allmänhetens mediekonsumtion. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio finns därför behov av att på ett strukturerat sätt följa upp och ut- värdera om förutsättningarna för de fastställda släckningsvillkoren har förändrats. Myndigheten för radio och tv bör därför som en del av uppdraget att följa utbyggnaden av digitala sändningar göra en översyn av släckningsvillkoren. Översynen bör göras och innefatta en analys av radiolyssnandets utveckling i och digitalradioutvecklingen i omvärlden och hur den förhåller sig till den svenska utvecklingen. Det bör även vara möjligt för myndig- heten att inom ramen för översynen av släckningsvillkoren bedöma om det finns skäl att ändra tidpunkten för FM-släckningen. Utgångs- punkten bör då vara att en ändring av tidpunkten för FM-släckning innebär att radioföretagens kostnader för parallellsändningar mins- kar, men även allmänhetens behov av ett lyssnarvänligt teknikskifte bör beaktas. Om det mot bakgrund av utvecklingen på området finns anledning att justera släckningsvillkorens utformning ska myndigheten lämna förslag till detta. Förslag till ändrade släck- ningsvillkor bör bli föremål för bedömning innan rege- ringens prövning om villkoren är uppfyllda för att fastslå tidpunkt för FM-släckning. I avsnitt 3.4.1 föreslås att SR tillsammans med den kommersiella radion ska lämna förslag om hur FM-släckningen ska genomföras. Det finns fördelar med att genomföra avvecklingen av FM-sänd- ningarna regionvis , bland annat i form av ökade möjligheter till ett mer koncentrerat informations- arbete och möjligheter att dra nytta av erfarenheterna från de inled- ande släckningsområdena i den fortsatta processen. Hur en region- vis släckning ska genomföras i praktiken, t.ex. den regionvisa indel- ningen och i vilken ordning de olika regionerna ska släckas bör beslutas först när ett digitalt utbud funnits tillgängligt och erfarenheter från digitalradioövergången i kunnat inhämtas. SR och den kommersiella radion bör lämna ett förslag till rege- ringen senast före utgången av 2020. Regeringens beslut i frågan bör komma till uttryck genom justeringar av giltighetstiden för SR:s och UR:s tillstånd för analog radio. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 3.6Informationsinsatser vid ett teknikskifte Förslag: Det huvudsakliga ansvaret för att informera lyssnarna om teknikskiftet bör ligga på de programföretag som sänder digital marksänd radio. Företagen bör i samarbete planera och genomföra lämpliga informationsinsatser i syfte att underlätta ett effektivt och skyndsamt teknikskifte där lyssnarnas behov är i centrum. En särskild statligt finansierad informationsinsats bör genom- föras inför avvecklingen av public service-företagens FM-sänd- ningar. Under övergångsskedet, som karaktäriseras av parallella analoga och digitala sändningar, krävs ett systematiskt och effektivt infor- mationsarbete. Det bör syfta till att ge lyssnarna kännedom om det kommande teknikskiftet och kunskap för att kunna agera för att ordna sitt radiolyssnande efter FM-släckningen. De aktörer som bedriver digitala marksändningar har ett intresse av att informa- tionen blir effektiv eftersom parallellsändningarna är kostsamma och inte bör pågå längre än nödvändigt. Programföretagen har också tillgång till själva radiomediet, vilket är en viktig informa- tionskanal vid övergången. Det är därför lämpligt att de som är involverade i digitalradiolanseringen bär ett ansvar för att informera lyssnarna om teknikskiftet. Detta kommer också till uttryck i de villkor om informationssamverkan som förenas med förlängda till- stånd för analog kommersiell radio. Radioföretagen bör samarbeta för att möjliggöra en effektiv och ändamålsenlig information till lyssnarna. Formerna för samarbetet bör företagen själva komma överens om. Det är viktigt att också andra aktörer än radioföretagen involveras i informationsarbetet, exempelvis elektronikbranschen och bilhandeln. I och har samarbetet mellan radioföretagen formaliserats för att driva infor- mationsarbetet. Det kan vara till ledning även för de svenska radio- företagen. Radioföretagen bör dock inte ensamma ansvara för informationen vid teknikskiftet. Det finns skäl att också genomföra informations- insatser i statlig regi. Radiomediet fyller en mycket viktig funktion för yttrande- och informationsfriheten. Därtill kommer att radion spelar en avgörande roll som informationskälla i katastrofsitua- En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Det analoga FM-nätet och public service-företagens radio- sändningar är centrala i dessa delar. En övergång från FM-sänd- ningar till digitala sändningar innebär därför att också det allmänna har ett ansvar för att informera lyssnarna om omställningen. En statlig informationsinsats bör särskilt uppmärksamma människor med särskilda behov. Även frågan om återvinning av uttjänta FM- mottagare kan vara en del av informationsarbetet. Koordinering av informationen bör genomföras av en myndighet, exempelvis Myndig- heten för radio- och tv. Andra myndigheter som kan beröras är och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ett alternativ är att liksom vid digital-tv-övergången upprätta en tillfällig organisation inom utredningsväsendet, t.ex. en . Även om många omständigheter skiljer ett teknikskifte på radioområdet från digital-tv-övergången kan erfarenheterna från informationsarbete vara värdefulla i detta sammanhang. Se vidare avsnitt 3.6.2. Tidpunkten för den statliga informationsinsatsen kan övervägas men den är troligtvis mest effektiv avvecklingen av FM- sändningarna. En utgångspunkt är att informationsinsatsen bör förberedas och genomföras närmast före släckningen. Oavsett hur arbetet organiseras bör särskilda medel anslås för verk- samheten. 3.6.1Informationsinsatser vid digitalradioövergången i I stortingsmeldingen Digitalisering av radiomediet anförde det norska att en lyckad övergång till digitalradio kräver att radioföretagen och elektronikhandeln samarbetar om informationen till lyssnarna. Samarbetet bör också inkludera bil- handeln. bildades Digitalradio av de tre stora radioaktörerna i landet, NRK, P4 och SBS Radio. ägs organisationen av P4 och NRK och har ett nära samarbete med SBS Radio. Digitalradio koordinerar informationsarbetet och genomför olika typer av insatser för att främja digitalradioöver- gången. Bland annat driver organisationen webplatsen radio.no med information om digitaliseringen, utbudet i det digitala mark- nätet, täckningen, digitalradiomottagare och lösningar för att kon- En plan för övergång till digital marksänd ljudradio vertera analoga bilradiomottagare. Därtill genomförs aktiva infor- mationsinsatser runt om i landet riktade till elektronikhandeln. Den norska myndigheten har också ett ansvar för information. De har ett särskilt uppdrag att utforma och genomföra en informationskampanj för digitalradioövergången. Medietilsynet genomför kvartalsvisa mätningar för uppskatta allmänhetens kunskap om teknikskiftet. Resultatet av undersökningarna ligger tillgrund för informationsarbetet. Särskild fokus läggs på informa- tion till grupper av befolkningen som har behov av hjälp i samband med övergången, t.ex. synskadade och äldre. Vid övergången till digital marksänd tv bildades en särskild kom- mission som bland annat hade till uppgift att samordna informa- tionsverksamheten. Regeringen ansåg att ett skifte från analoga till digitala sändningar krävde effektiv information och att lyhördhet inför konsumenternas synpunkter var viktigt.29 Kommissionens upp- gift var att samordna information till allmänheten om att omlägg- ningen skulle äga rum samt tillhandahålla telefonservice och annan hjälp till enskilda om hur den nya utrustningen skulle användas. bestod av två delar: kommissionen med fem ledamöter och sex experter samt ett kansli som hade det opera- tiva ansvaret. I det operativa ansvaret låg att informera, planera, rapportera och hålla i kontakter med andra parter såsom , , TV4, övriga programbolag och branschorganisationer. Själva informationsarbetet föregicks av omfattande förberedelser och förankringsarbete. Ett samarbete etablerades tidigt med kommu- nerna. För att underlätta kommunernas informationsspridning distribuerades informationsbroschyrer och affischer till kommu- nernas bibliotek och konsumentvägledningar. Samarbetet med kommunerna var viktigt för att förbereda omställningen i kommu- nala fastigheter, inte minst äldreboenden. Kontakter etablerades också med återförsäljare och leverantörer av digital-tv-boxar. Målet var att handlarna skulle känna sig delaktiga i omställningen och kunna informera sina kunder på ett bra sätt. 2002/03:72, s. 19 f. En plan för övergång till digital marksänd ljudradio Det utåtriktade informationsarbetet bestod av flera delar. Centralt i informationskampanjen var en rosa broschyr om tolv sidor som gick till samtliga hushåll cirka före själva övergångs- dagen. Tidpunkten var vald så att mottagaren skulle få tillräckligt med tid att ta till sig informationen om skiftet men inte glömma bort att agera. Broschyren innehöll grundläggande information om digitaliseringen och syftade inte till att ge svar på alla frågor utan framförallt till att mottagaren efter genomläsning skulle kunna avgöra om man berördes av övergången och hur man i så fall kunde agera för att ordna sitt tv-tittande. Vid sidan av informationsutskicken annonserade kommissionen i dagspressen. Det var också viktigt med information i tv-sändningarna, alltså det medium som berördes av övergången. långa infor- mationsfilmer sändes i TV4:s lokala sändningar inför övergången och SVT sände också informationsfilmer. Som komplement till informationsåtgärderna etablerades också en webplats och en hjälp- telefon. Enligt digital-tv-kommissionens slutrapport om arbetet med övergången spelade hjälptelefonen en viktig roll för att mar- kera att staten tog sitt ansvar för informationsarbetet. Den psyko- logiska effekten hos de som berördes av övergången av att veta att man kunde få hjälp även när man satt framför tv:n var enligt kommissionen betydelsefull. Telefontjänsten tillhandahölls av ett etablerat call-center där agenterna hade fått särskild utbildning om digital-tv och övergångsfrågor. Hjälptelefonen tog emot i snitt cirka 100 samtal per dag vilket var betydligt färre än de ursprung- liga uppskattningarna. Under övergångsdagarna motsvarade sam- talen av berörda hushåll i släckningsområdet. I samband med släckningarna av de analoga tv-sändningarna genomfördes också lokala informationsturnéer. Informations- turnén på , där den första nedsläckningen genomfördes, tydliggjorde att medias intresse ökade betydligt om kommissionen och övriga aktörer fanns på plats för att möta allmänheten. Upp- lägget hade fördelen att visa att övergångsarbetet inte drevs av en anonym myndighet i utan bestod av ett antal personer som var tillgängliga för att svara på tv-tittarnas frågor direkt. En slutsats från kommissionen var att detta spelade en betydande roll för hela digital-tv-övergången, inte minst i förhållande till media.30 30 SOU 2008:35 . I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmän- hetens tjänst 2014–2019 meddelade regeringen att den avser åter- komma till frågan om närradion när en plan för övergång har redo- visats.1 konstaterade i sitt betänkande att tekniken DAB+ lämpar sig mindre bra för sändningar över begrän- sade geografiska områden, till exempel närradiosändningar. Kom- mittén framhöll att det måste finnas en tillfredsställande lösning för närradion innan beslut fattas om att släcka SR:s och de kom- mersiella programföretagens FM-sändningar, och föreslog ett upp- drag till Myndigheten för radio och tv och att presentera en lösning senast den 1 juni 2016.2 I mitt uppdrag har ingått att föra en dialog med företrädare för närradion och i detta avsnitt presenterar jag vad som bör gälla för närradion vid övergången från analog till digital marksänd ljud- radio. har det funnits möjlighet för ideella föreningar att sända närradio. Närradion tillkom som en möjlighet för det lokala före- ningslivet att informera om sin verksamhet och ge utrymme för olika åsikter och intressen. Under har när- radion minskat i omfattning och antalet tillståndshavare som sänder närradio har sjunkit. Antalet var vid utgången av 2012 831 stycken vilket kan jämföras med , 2002, då det fanns 1 319 närradiotillstånd. 2012/13:164 s. 71. 2SOU 2012:59 s. 408 Även antalet områden som det sänds närradio i har minskat. sänds närradio i 150 områden, oftast begränsade till en kom- mun. I allmänhet finns en sändningsfrekvens reserverad för när- radio i varje kommun, även om det inte bedrivs någon närradio- verksamhet på orten. I , och , där antalet föreningar är relativt stort och det finns ett större intresse för när- radio, finns flera närradiofrekvenser. genomförde SCB en enkätundersökning om närradion på uppdrag av Myndigheten för radio och tv. Cirka 26 pro- cent av föreningarna som svarade på enkäten beskriver sin förening som en religiös förening. Religiösa föreningar utgör den största gruppen av tillståndshavare och så har det varit . När- radioföreningar (sammanslutningar av flera föreningar i ett sänd- ningsområde för gemensamma närradioändamål) är en annan stor grupp och utgör av tillståndshavarna. Politiska föreningar och kulturföreningar svarar för vardera av närradiotillstånden. av föreningarna som svarade i enkätundersökningen uppgav att de också bedriver annan verksam- het än att sända närradio. En förening som vill sända närradio måste ansöka om tillstånd hos Myndigheten för radio och tv.