sou · H2B372 · 2014-11-05 00:00:00 — I 9 § lagen om handel med begagnade varor ges regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare före- skrifter om registrering och anteckningsskyldighet. I förarbetena anges att det huvudsakliga skälet till konstruktionen med en lag och en förordning som tar upp de närmare bestämmelserna om handeln med begagnade varor är att bestämmelser av detaljartad karaktär kan behöva justeras från tid till annan. Det framstod därför som ända- målsenligt att sådana förändringar kan genomföras utan att frågorna behöver underställas (se prop. 1980/81:3 s. 13, prop. 1998/99:51 s. 20; jfr SOU 1997:89 s. 121). Nedan följer en redogörelse för innehållet i lagen respektive för- ordningen om handel om begagnade varor. 4.2Lagen om handel med begagnade varor Enligt 2 § är lagen tillämplig på yrkesmässig handel med sådana be- gagnade varor som finns uppräknade i förordningen om handel med begagnade varor. I samma bestämmelse anges att yrkesmässig handel omfattar yrkesmässig auktionsförsäljning och annan yrkesmässig försäljning som riktar sig till allmänheten. Yrkesmässigt mottagande av begagnade varor för omarbetning eller annan liknande bearbet- ning omfattas också. För yrkesmässighet bör krävas att verksam- heten har en viss omfattning och varaktighet. Något krav på att verksamheten drivs i vinst- eller förvärvssyfte finns dock inte. Inte heller krävs att handeln med begagnade varor är handlarens huvud- sysselsättning. Den handel som bedrivs från fast försäljningsställe är i princip alltid att betrakta som yrkesmässig handel. I 3 § anges att den som avser att yrkesmässigt driva handel med sådana varor som omfattas av regleringen ska anmäla handeln för registrering hos den lokala polismyndigheten i varje ort där handeln ska bedrivas. En anmälan för registrering ska göras innan handeln påbörjas. kan på eget initiativ registrera en hand- lare enligt 4 §. Lagen innehåller vidare en del bestämmelser av kontrollnatur. Enligt 5 § är handlaren skyldig att föra anteckningar om förvärvade eller annars mottagna varor. I 6 § anges att handlaren på begäran av den lokala polismyndigheten ska tillhandahålla dessa anteckningar och övriga handlingar som avser mottagna varor. En handlare får inte ta emot begagnade varor av den som inte på ett tillförlitligt sätt styrker sin identitet eller är känd för handlaren enligt 7 §. I samma bestämmelse anges att handlaren inte heller får ta emot begagnade varor av den som är , om inte denne visar att han har rätt att förfoga över varan, eller av den som är märkbart berusad av alkohol eller något annat berusningsmedel. I 8 § finns en bestämmelse När handlaren tar emot begagnade varor får dessa inte lämnas ut eller bearbetas förrän tidigast efter den dag då varorna togs emot. Den lokala polismyndigheten har emellertid möjlighet att meddela dispens från bestämmelsen om det finns sär- skilda skäl. Enligt 10 § utövas tillsynen över efterlevnaden av regleringen av den lokala polismyndighet hos vilken handlaren är registrerad. Det anges i 11 § att en handlare är skyldig att på begäran låta polismyn- digheten vid tillsynen granska bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten. Handlaren måste också enligt 12 § på begäran från polismyndigheten lämna tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen som används i verksamheten. Tillträde till bostad om- fattas dock inte. har rätt att meddela föreläggan- den vid vite för att regleringen ska efterlevas, se 13 §. Lagen om handel med begagnade varor innehåller även straff- bestämmelser. Straffansvar inträder enligt 14 § för den som uppsåt- ligen eller av oaktsamhet driver yrkesmässig handel med begagnade varor som omfattas av lagen utan att vara registrerad eller inte iakttar sin skyldighet att föra anteckningar om förvärvade eller annars mot- tagna varor. Straffskalan är böter eller fängelse . Till böter döms den handlare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmelsen om att inte ta emot begagnade varor av den som inte på ett tillförlitligt sätt styrkt sin identitet, av den som är eller av den som är märkbart påverkad av alkohol eller något annat berusningsmedel. Det framgår av 15 §. Enligt samma bestämmelse döms även den handlare som uppsåtligen eller av oakt- samhet bryter mot bestämmelsen om liggetid. Även här är påföljden böter. 4.3Förordningen om handel med begagnade varor I 2 § i förordningen räknas de varor upp som omfattas av regle- ringen. 1.naturpärlor, naturliga och syntetiska ädelstenar samt föremål som helt eller till väsentlig del består av guld, silver eller platina, 2.mopeder, cyklar och motorsågar, 3.fritidsbåtar, utombordsmotorer, kanoter, windsurfingbrädor och liknande, 4.kameror och videokameror med fototeknisk kringutrustning samt ur och kikare, 5.datorer, komponenter till datorer och kringutrustning till datorer, 6.radio- och televisionsapparater, videobandspelare, musikanlägg- ningar och musikinstrument, 7.föremål som helt eller till väsentlig del består av koppar, mässing, tenn eller brons, 8.vapen med undantag av sådana skjutvapen som omfattas av vapenlagen (1996:67), 9.mobiltelefoner och telefaxapparater, 10.navigationsinstrument och kommunikationsradioapparater, 11.skidutrustning med undantag för kläder, 12.målningar, teckningar, grafik och skulpturer, 13.konstalster av glas, porslin och annan keramik. Enligt 3 § gäller för samtliga varuslag – utom de som anges under punkten 1 – vissa värdegränser för att skyldigheten att föra anteck- ningar, bestämmelsen om legitimationskrav samt bestämmelsen om liggetid ska tillämpas. När det gäller varor som avses i punkterna 2– 11 ska föreskrifterna inte tillämpas om varornas sammanlagda värde uppenbarligen understiger . För varor under punkterna 12 och 13 är värdegränsen . De sistnämnda varorna ska enligt sam- ma bestämmelse anses begagnade om de tidigare varit föremål för handel. I 4 § anges att regleringen inte är tillämplig på sådan handel som avses i pantbankslagen (1995:1000). Av förordningens 5 § framgår det vidare vilka uppgifter en an- mälan om registrering ska innehålla. Handlaren ska bl.a. uppge sitt namn, firma, personnummer eller organisationsnummer, platsen för sitt försäljningsställe inom den lokala polismyndighet som anmälan avser och vilka slag av begagnade varor som handeln ska omfatta. 6 § innehåller en särskild bestämmelse som avser registrering av auktionsförsäljning. För sådan eller annan liknande försäljning ska anmälan för registrering göras senast före försäljnings- Förutom tid och plats för försäljningen ska anmälan även innehålla uppgift om förvaringsplats för varorna fram till försälj- ningsdagen. I 9 § anges på vilket sätt handlaren ska föra anteckningar om mot- tagna begagnade varor. Anteckningarna ska göras på särskilda i kronologisk ordning numrerade inköpsnotor och avse bl.a. datum när varorna togs emot, varornas art och beskaffenhet, antal, storlek, mängd eller vikt samt varornas fabrikat och tillverkningsnummer eller andra särskilda kännetecken. Vidare ska handlaren ange det överenskomna priset för varorna, eller, om det inte är fråga om inköp, villkoren för att varorna ska få överlämnas. Slutligen ska anteck- ningarna innehålla en uppgift om namn och postadress för den som har överlämnat varorna. Om personen ifråga inte är känd för hand- laren ska även personnummer och typ av identitetshandling anges. Enligt 10 § ska de varor som tas emot förses med beteckningar som hänvisar till motsvarande inköpsnotor. Anteckningarna på inköps- notorna får inte utplånas eller göras oläsliga och de ska bevaras i ordnat skick . Förordningen ger rätt att meddela ytterligare föreskrifter för verkställigheten av förordningen. Med stöd av denna bestämmelse har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om handel med begagnade varor (RPSFS 2009:3, FAP 572-2). 5 Handeln med begagnade varor skrothandelsutredning (SOU 1997:89) konstaterade att det är mycket svårt att få fram tillförlitliga uppgifter om begagnat- handeln. Läget är inte annorlunda . De branschförbund som är aktuella för ingen statistik över handeln med begagnade varor. Upp- gifterna från branschorganisationerna återspeglar i stället generella uppfattningar om begagnatmarknaden. Dessutom företräder bransch- förbunden endast en liten del av dem som saluför begagnade varor. Många företag står utanför branschorganisationerna. Därtill kom- mer att det är många privatpersoner som säljer begagnade varor. Begagnathandel förekommer av tradition på många andra platser än i butiker, vilket också gör den svår att kartlägga. har också handeln över internet tillkommit med många aktörer och en stor och ökande omsättning. Den handeln är också i betydande utsträckning gränsöverskridande. 5.1Butikshandel och annan yrkesmässig handel Liksom skrothandelsutredning har denna utredning in- hämtat upplysningar om butikshandeln med begagnade varor från olika branschorganisationer. 5.1.1Cyklar, mopeder, motorsågar, m.m. och Sportfackhandlarna är ett som handlar med bl.a. cyklar, mopeder, motorsågar och sportutrustning. Förbundet företräder medlemmar som i många fall säljer begagnade varor vid sidan av nyproduktion. Den tidigare utredningen uppskattade att av de cyklar som såldes av förbundets medlemmar var begagnade. Handeln med begagnade varor ningen av begagnade motorsågar hade minskat förekom det fortfa- rande en inte obetydlig sådan försäljning. Försäljningen av begagnad skidutrustning hade minskat och förekom i princip bara i stor- städerna. uppger företrädare för och Sportfackhand- larna att det inte har inträffat några större förändringar vad gäller begagnathandeln i butik. hör begagnade cyklar, särskilt damcyklar, till storsäljarna inom begagnatdelen. Begagnade motor- sågar säljer också alltjämt bra. Det gör även begagnade gräsklippare, som ju inte omfattas av regleringen om handel med begagnade varor. Vid tiden för den tidigare utredningen organiserade av de företag som handlade med elektriska varor. Bland förbundets medlemmar fanns även handlare inom fotobranschen. uppfattning var då att handeln med begagnade varor bland medlemsföretagen hade minskat betydligt . En bidragande orsak till detta ansågs vara att utvecklingen gått mot att elektroniska produkter blev omoder- na relativt fort på grund av den allt snabbare tekniska utvecklingen. Det hade också blivit mindre lönande för handlarna att saluföra begagnade elektroniska produkter. Det fanns dock ett mindre antal oorganiserade handlare som enbart ägnade sig åt handel med begag- nad hemelektronik. Bland Elektronikförbundets medlemmar var han- deln med begagnade kameror och begagnad fotoutrustning större än handeln med begagnad hemelektronik. Med undantag av dessa varor var handeln med begagnade TV-apparater och musikanlägg- ningar den som hade störst omfattning när det gällde handeln med elektroniska produkter. Utredningen har varit i kontakt med Elektronikbranschen, en organisation som representerar leverantörer och handlare inom kon- sumentelektronik, foto och service. Förbundet har 35 medlemmar, däribland alla de stora kedjorna som säljer traditionell hemelektronik. Elektronikbranschen uppger att det numera troligen inte är någon av deras medlemmar som handlar med begagnade varor. Om någon gör det torde det vara i en mycket blygsam omfattning. Företrädare för organisationen utesluter inte att det fortfarande kan finnas butiker Handeln med begagnade varor med begagnathandel, men menar att det i så fall måste vara en marginell företeelse. Teknikutvecklingen går fort framåt och efter- frågan på begagnade hemelektronikprodukter torde vara låg. handlar konsumenter nya produkter, eftersom de vill ha det senaste och inte på grund av att det gamla har gått sönder. , som har drygt 12 000 medlemsföretag och företräder både mycket stora och små handelsföretag, uppger emellertid att just hem- elektronik tillhör den typ av varor som förekommer mest frekvent inom begagnathandeln hos medlemmarna. En anledning till orga- nisationernas skilda uppfattningar kan vara att det är vanligare att sälja begagnad elektronik hos mindre handelsföretag än hos stora affärskedjor och butiker. Den tidigare utredningen konstaterade att de flesta som handlade med konst och antikviteter bedrev verksamhet i mindre skala från något tillfälligt försäljningsställe, bl.a. vid samlarmässor eller enstaka auktioner. och () bedömde då att handeln hade ökat , framförallt handeln med begagnade möbler. Det finns vid sidan av SKAF ytterligare en branschorganisation för konst- och antikhandel; Förenade Antik- och Konsthandlare (). Föreningarna har 55 respektive 62 medlemmar. Alla medlemmarna omfattas av regleringen om handel med begagnade varor. Däremot torde inte alla vara registrerade enligt lagen. Det är svårt att bedöma hur många handlare det finns totalt inom området konst och antik, men det står klart att det är mångfaldigt fler än de som har medlemskap i någon av branschorganisationerna. Någon statistik på området finns emellertid inte. Företrädare för uppger att det gissningsvis rör sig om minst 500 aktörer, kanske t.o.m. så många som 1 000, varav de flesta bedriver handel i mindre omfattning och inte i butik. Enligt utredningens uppfatt- ning är det uppenbart att antalet är mycket högre. Många som hand- lar med konst och antikviteter gör det vid sidan av ett annat arbete och säsongsmässigt, t.ex. genom att ha en butik som bara är öppen . Handel med konst och antikviteter förekommer också på loppmarknader och i stor och snabbt ökande utsträckning Handeln med begagnade varor Inom den etablerade butikshandeln finns det enligt företrädare för uppskattningsvis mellan 100 och 200 handlare som säljer konst och antikviteter. Den traditionella butikshandeln tenderar emellertid att svikta och antalet permanenta butiker har minskat enligt FAK. De begagnade varor som är mest frekvent förekommande i den handel som SKAF:s och FAK:s medlemmar bedriver är möbler och konsthantverk. SKAF uppger att av föreningens medlemmar bedriver handel med just konsthantverk. Sedan 1990- talet kan vissa trender inom handeln iakttas. Medlemmarnas försälj- ning av antika möbler och antik konst, dvs. föremål som är mer än runt , har avtagit till förmån för möbler och konst . Den moderna sektorn har alltså tagit mark. Flera av med- lemmarna bedriver numera även handel på internet och har hem- sidor där föremål saluförs. Trots att den första kundkontakten ofta skapas genom hemsidan är det dock enligt branschorganisationerna bara i få fall som själva affären genomförs på internet. Affärer på internet som gäller föremål bedöms dock ha ökat . SKAF tror att ungefär 30 till 50 företag bedriver handel genom auktionsförsäljning. Siffror framtagna av den internationella bransch- organisationen des Négociants en Oevres d'Art ger vid handen att auktionsföretagens omsättning är i ungefär samma storleksordning som handeln i butik. Ingen av SKAF:s eller FAK:s medlemmar bedriver handel genom auktionsförsäljning. För handlare som bedriver kvalitetsauktioner finns däremot en annan branschförening; . Föreningen har åtta medlemmar, däribland . De varor som oftast förekommer i medlemmarnas auktionsförsäljning är möbler, föremål av keramik, silver och glas, konsthantverk, smycken, klockor och mattor. Liksom SKAF och FAK uppger företrädare för att moderna föremål har blivit mer popu- lära . De moderna auktionerna har gått kraftigt framåt på bekostnad av de klassiska auktionerna. Företrädare för föreningen anser också att auktioner med smycken gått framåt. Handeln med begagnade varor Den största förändringen för auktionshandeln är emellertid användningen av internet. Auktioner över internet har ökat stort . I och med internets intåg har också s.k. market-auktioner kommit på modet. Det är auktioner där föremål ligger ute för budgivning , t.ex. på sajterna och . Allt talar för att handeln med begagnade varor mellan privatpersoner har ökat markant . Ett exempel på ökningen är Blocket AB:s (Blocket) utveckling. Vid tiden skrot- handelsutredning var Blocket i sin linda. Verksamheten grundades och avsåg inledningsvis endast regional handel med annonser från . utökades hemsidan med försäljnings- annonser från hela . Blocket ger av konkurrensskäl inte ut några siffror om verksamheten. Bolaget uppger dock att det alltid finns mellan 600 000 och 700 000 aktuella försäljningsannonser på hemsidan. fanns det t.ex. 644 842 publicerade annonser. Av dessa var knappt 60 pro- cent, totalt 381 649 stycken, publicerade som privatannonser och resterande del som företagsannonser. Det ska sägas att företagsannon- ser på Blocket som regel avser nyproduktion och inte begagnade varor. Hur många av privatannonsörerna som säljer varor i så stor omfattning att verksamheten är att betrakta som yrkesmässig är inte känt. Annonseringen på Blocket har varit ständigt ökande, såväl när det gäller antalet annonser och användare som värdet av det utannonse- rade. var värdet av det utannonserade . Det kan jämföras med då värdet var . har Blocket ca 5 miljoner besökare på hemsidan. Omsättningen är mycket snabb – av de varor som lagts ut på Blocket säljs och inom . arbetar Blocket tillsammans med med att ta fram Begagnatbarometern. Begagnatbarometern publiceras kvartalsvis och mäter utvecklingen av den online-drivna privata andrahandsmarknaden. Som indikator används statistik från Handeln med begagnade varor Blocket och som jämförande mått används detaljhandelns försälj- ningsutveckling i volym som mäts via och . har kunnat konstatera att möbler är den största kategorin inom begagnathandeln mellan privatpersoner på Blocket. avsåg av alla annonser på Blocket möbler. Näst populärast är bilar. I Begagnat- barometern, kvartal 3 2013, uppges att svenska folket däremot är sämre på att sälja hemelektronik. T.ex. har antalet annonser på Blocket om PC- och onlinespel halverats . Från har andrahandshandeln med TV-apparater minskat . En konsumentundersökning gjord av Blocket och visar att var fjärde svensk stoppar undan hemelektronik som de inte längre har användning för i stället för att sälja den. ligger just TV-apparater tillsammans med TV-spel, projektorer, telefoner och surfplattor på Blockets tio-i-topplista över vad som säljer snabbast. Utredningen har också tagit del av uppgifter om begagnathandeln mellan privatpersoner från auktionssajten . ingår i en global koncern som en del av . uppger att flera hundratusen försäljare sålde något på sajten . En stor majoritet av annonserna läggs upp av privatpersoner. Auktionssajten har utvecklats från att främst attrahera samlare av klassiska samlarobjekt som t.ex. mynt, klockor och frimärken till att saluföra alla typer av begagnade varor. Företrädare för och Blocket menar att ett skäl till de båda verksamheternas utveckling torde vara ett ökat miljömedvetande hos konsumenterna. tror att olika samhälls- och livsstilstrender har gjort det mer accepterat att köpa begagnat. Andra faktorer som har haft betydelse är den samhälls- ekonomiska och den mobila utvecklingen. Smartphones som är uppkopplade mot internet innebär att försäljningssajterna är mer tillgängliga för både säljare och köpare. I en SOM-undersökning uppgav av be- folkningen att de köpt eller sålt varor via privatannonser på internet under året.1 1 , , , och , , Handel mellan privatpersoner – en förstudie, , 2014 (kommande rapport) Handel mellan privatpersoner. Handeln med begagnade varor 5.2.2Åtgärder för att förhindra försäljning av stöldgods Företrädare för både och Blocket uppger att det förekom- mer ett nära samarbete med polisen för att hindra att stöldgods salu- förs på sajterna. Företagen håller t.ex. polisen uppdaterad om hur respektive säljsajt kan biträda och hjälpa polisen vid utredningar och spaning efter stöldgods. Blocket arbetar också proaktivt genom att på sin säljsida infor- mera köpare om bl.a. vikten av att dokumentera med kvitton vem man köper varor av. Dessa råd lyfts särskilt fram i fråga om de varu- kategorier där de är speciellt relevanta, t.ex. för cyklar. Till varje annons finns dessutom en anmälanknapp. Om någon misstänker att en vara som annonseras på Blocket är stulen kan man genom att använda sig av denna funktion anmäla det till Blocket. När Blocket fått bekräftat att varan är anmäld stulen och haft en återkoppling med polisen tas annonsen bort i avvaktan på vad en polisutredning kommer fram till. Värt att nämna är också att Blocket har regler om varor som över huvud taget inte får annonseras ut på sajten. Metallgranulat är ett exempel på detta slag av varor. Blocket har gjort bedömningen att den möjliga vinsten av den legala handeln med denna typ av gods inte står i proportion med de risker som är förknippade med han- teringen. Också har en lång lista med förbjudna auktionsobjekt. Liksom Blocket tillhandahåller också en del säkerhetstips till köparna på sajten. På sajt gäller dessutom att både köpare och säljare måste ange sina personnummer. anser att just kravet på registrering med personnummer medför att många avstår från att försöka avyttra stöldgods på sajten. 5.2.3Polisens möjligheter till kontroll Flera polismyndigheter som utredningen har ställt frågor till upp- ger att begagnathandeln enligt deras uppfattning har ökat genom möjligheten att sälja varor på internet. En del av polismyndigheter- na uppger också att handlarna nu i större utsträckning saknar fasta lokaler och att antalet loppmarknadsförsäljningar har tilltagit. Den begagnathandel som bedrivs på internet och på loppmarknader är naturligtvis svårkontrollerad för polisen. Handeln med begagnade varor har framfört att antalet handlare som är registrerade inom myndig- heten stämmer dåligt överens med verkligheten. Det kan antas att många handlare som finns på internet och på loppmarknader säljer begagnade varor i en sådan omfattning att de når upp till yrkesmässig försäljning. Trots det torde det vara få av dem som är registrerade enligt lagen om handel med begagnade varor. Det är närmast omöjligt att säga i vilken omfattning som det förekommer sådan försäljning. 5.3Handeln med begagnade guldföremål – ett kapitel för sig Från att ha legat på ungefär samma nivå började priset på guld stadigt att öka . var pris- läget som högst för att sedan gå ned. Guldpriset är emellertid fort- farande högt jämfört med nivån . Som ett exempel kan nämnas att världsmarknadspriset på guld var ca per gram . var priset ca per gram. Så gott som samtliga polismyndigheter som har svarat på utred- ningens frågeformulär anser att handeln med begagnade guldsmycken har ökat. De flesta polismyndigheterna uppger att förhållandena på detta område har förändrats mycket samt att handeln med begagna- de guldsmycken är särskilt svår att kontrollera. Som exempel anges att det numera är vanligt med kringresande handlare, både inhemska och utländska sådana. Dessa handlare annonserar om sin verksamhet och slår tillfälligt upp sin rörelse på t.ex. ett hotell dit privatpersoner kan komma för att sälja sina guldsmycken. Flera av polismyndig- heterna uppger också att försäljning av begagnade guldsmycken numera är mycket vanligt på internet. De företag som köper upp guldsmyckena säljer dem sällan vidare i samma skick, utan smälter ned guldet. En sökning på internet ger vid handen att det finns ett antal företag som köper upp guldsmycken i syfte att smälta ned dem. Till- vägagångssättet är i stort sett detsamma. Sammanfattningsvis inne- bär det att säljaren genom att fylla i ett formulär på hemsidan beställer en försändelse med en säkerhetspåse och ett rekommenderat brev. bifogas ett avtal som säljaren ska underteckna. I avtalet godkänner säljaren oftast att guldsmyckena får smältas ned och säljas Handeln med begagnade varor Säljaren skickar sedan tillbaka försändelsen med sina guldsmycken samt det undertecknade avtalet. När guldet kommit företaget tillhanda betalas ersättning ut till säljarens konto. Enligt 7 § lagen om handel med begagnade varor får en handlare inte ta emot begagnade varor av den som inte på ett tillförlitligt sätt styrker sin identitet eller är känd för handlaren.