sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — Även om arbetsgivarparten, i detta fall universitet och högskolor, generellt sett tolkar att omfattningen av undantaget är mindre än vad arbetstagarna vanligen gör, så föreligger olika tolkningar och olika praxis mellan olika högskolor. Kränkningar och mobbning på nätet Mobbning är ett gammalt problem som i och med digitaliseringen tar sig delvis nya former. Lagstiftningen runt mobbning är tydlig och området är ett av Skolinspektionens viktigaste verksamhetsfält. Vidare finns Barn- och elevombudet som arbetar för att motverka mobbning och kränkningar av elever. Skolans och skolhuvudman- nens ansvar i denna fråga har successivt tydliggjorts och skärpts. Trots det finns det frågor om var gränserna för skolans ansvar går, som fallet med Lundsbergs internatskola visar23. Motsvarigheten till detta fall kan sägas vara frågan om gränserna för skolans digitala rum. Vidare så kan yttranden som tidigare fälldes i korridorer och klassrum nu avges i skriftlig form på sociala medier. Det ger ytt- randena större spridning och större skadeeffekt men det innebär att vissa yttranden kan komma att falla under yttrande- frihetslagstiftningen. Vad för typer av meddelanden eller texter kan till exempel skolan kräva att elever stryker från sociala medier? Frågan är vidare än kränkande yttranden. Ett exempel är när kontaktade en gymnasieelev som återberättade uppgifter från nationella prov på sin blogg. Verket uppmanade eleven att radera detta för att man ville kunna återanvända uppgiften, en hantering som anmälts till JO som kränkande av elevens yttrande- frihet. I skrivande stund är det inte avgjort om JO kommer att ta upp ärendet till behandling. 23 Kammarrättens i dom i mål nr 6413-6415-13. 5.5.3Användning av it i undervisning och lärande Med en ökande mängd datorer i skolan förbättras möjligheterna att använda utrustningen i lärandet. Den bild som framträder ur under- sökningarna visar emellertid att användningsgraden i den svenska skolan är ungefär densamma som genomsnittet inom EU. Detta trots att i många avseenden har bättre förutsättningar än de flesta länder. Användningsformerna tycks inte heller ha förändrats nämnvärt sedan förra undersökning. tycks datorerna främst användas till att skriva, söka information och i någon mån göra presentationer. Även om det förekommer mer avancerad it-användning är den ännu så begränsad att den inte får genomslag i statistiken. Diagram 5.1 visar lärarnas it-användning under lektionstid. I denna jämförelse hamnar nära genomsnittet inom EU. Det framgår också av den europeiska undersökningen att 16 pro- cent av de svenska eleverna i årskurs 8 aldrig eller nästan aldrig använde datorer under lektionstid . De länder som har den lägsta andelen elever som aldrig använder datorer är , och . Runt finns och som aldrig använder datorer under lektionstid. Sammantaget kan man konstatera att den svenska situationen när det gäller tillgången till moderna lärverktyg är jämförelsevis god men att användningen inte är högre än genomsnittet i . bör påpekas att uppgifter om graden av användning av it- verktyg hos elever och lärare inte säger någonting om kvaliteten i användandet. Men en hög användningsgrad underlättar sannolikt också mer avancerad it-användning och en hög användarkvalitet. Det är osannolikt att lärare kan skapa hög kvalitet baserat på elev- ernas it-användning om man bara tar fram datorerna någon enstaka gång . Hög användningsgrad skulle därmed kunna sägas vara ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för hög kvalitet i användningen. Skillnader mellan hem och skola Av rapporten och Internet 201324 framgår att det är stora skillnader mellan elevernas it-miljö i hemmet och i skolan. 13 pro- cent av de sexåringar som börjar skolan har en egen mobiltelefon. Andelen ökar sedan kraftigt med stigande ålder och allt fler har smarta mobiltelefoner som kan anslutas till internet. har nästan nio av tio elever en egen smart mobiltelefon och i äldre åldrar är det som har en egen smart telefon. Det är hälften av alla tolvåringar som har en surfplatta de kan använda som sin egen och sex av tio som använder surfplattor i hemmet. Ungefär tre fjärdedelar av alla 12-åringar har en egen dator i hemmet. Ser man till användningen så visar rapporten att av eleverna i åldern 12–använder internet . I högre åldrar stiger användnings- graden. Det är främst genom mobiltelefonen som eleverna kopplar upp sig mot internet. Från 12–är det som använder internet och även denna användning stiger med ökande ålder. Även om sociala aktiviteter och underhållning står för den största användningen, så uppger av 12–13 åringarna att de söker fakta på internet eller oftare. Även här stiger andelarna med ökande ålder. Surfplattorna används i något mindre grad till att söka fakta framför allt bland de äldre eleverna, medan datorerna används oftare till detta. Drygt 30 pro- cent av 12–13 åringarna uppger att de söker fakta på datorn eller oftare. 24 , C och , P (2013): Eleverna och internet 2013. .SE Stiftelsen för internetinfrastruktur, 2013. Som framgår har svenska barn och ungdomar mycket god till- gång till digital utrustning och internet i hemmet. Deras internet- användning är också betydligt högre utanför skolan än i skolan. I Eleverna och internet 2013 har eleverna tillfrågats om de har till- gång till internet i skolan. Där registreras en tillbakagång , från . Orsaken till tillbakagången är oklar men oroande. Dessutom är det av 12–13 åringarna som uppger att de har tillgång till internet i skolan men aldrig använder det. Internetanvändningen har ökat något sedan den förra mätningen 2009 men den är fortsatt mycket begränsad för de yngre eleverna. Endast av elever i åldern 12–använder internet för att göra skoluppgifter. Fyra av tio elever får minst en skolupp- gift där internet krävs eller används för att lösa uppgiften. Därut- över är det ytterligare en tredjedel som får skoluppgifter som inne- bär att de måste använda internet åtminstone en gång . Som tidigare konstaterats så stiger användningen med ökande ålder. I gymnasieskolan är det av eleverna som använder internet för att lösa skoluppgifter och ytterligare 49 pro- cent som gör det . Av undersökning framgår att användningen av digitala verktyg är högre i gymnasiet än i . Den varierar kraftigt mellan olika ämnen. Användningen är högst i svenska och sam- hällsorienterande ämnen där eleverna använder datorer på fyra av tio lektioner i gymnasiet och på tre av tio lektioner i årskurs 7–9. Andra undersökningar bekräftar bilden att it-användningen är högst i samhällskunskap och svenska. Den är betydligt lägre i naturorien- terande ämnen, teknik och matematik. 2008 svarade omkring 90 pro- cent av eleverna att de sällan eller aldrig använde datorer under mate- matiklektionerna. I undersökning ligger siffrorna kvar på samma höga nivå. Skolinspektionen publicerade –12 fyra ämnesgransk- ningar där man studerade hur it användes i undervisningen. En övergripande slutsats från inspektionerna var att satsningar på inköp av it-utrustning i många fall inte har åtföljts av satsningar för att utveckla användningen så att tekniken blir ett stöd i det peda- gogiska arbetet och gynnar elevernas kunskapsutveckling och lär- Detta gällde även läsundervisningen i svenska för årskurs 7–9, det vill säga det ämne där it-användningen är högst. Granskningen visade att lärarnas användning av it i läsundervisningen i allmänhet var mycket låg. Endast på enstaka lektioner observerades under- visning där it användes som ett pedagogiskt verktyg. menar vidare att elever som har en egen dator som de fått eller fått låna av sin skola använder datorn i betydligt högre utsträckning än elever som inte har tillgång till egen dator i skolan. Det gäller samtliga undersökta skolämnen och både inom grund- skolan och gymnasieskolan. tycks användningsformerna vara ungefär desamma, oavsett om eleverna disponerar en egen dator eller inte. Vanligast är att söka information, att skriva upp- satser eller inlämningsuppgifter samt att göra presentationer. Minst vanligt är att göra beräkningar, skapa diagram eller jobba med statistik. Resultaten från forskningsprojektet bekräftar denna bild. Användningsformerna tycks också vara konstanta . I undersökning 2008 var de vanligaste och minst vanliga användningsområdena desamma som 2012. Ser man till lärarnas it-användning i förberedelsearbete, doku- mentation och uppföljning så använder åtta av tio lärare alltid eller it för att söka information och referensmaterial. Nästan lika många använder it för att skapa arbetsuppgifter eller prov till eleverna. Däremot är det färre som använder it för att skapa presentationer till lektioner, framför allt bland grundskol- lärarna. Fyra av tio grundskollärare använder alltid eller it i detta syfte medan var tredje grundskollärare aldrig eller sällan gör detta. Bland gymnasielärarna är det sex av tio som alltid använder it för att skapa presentationer. Det finns också relativt stora skillnader mellan lärare i och gymnasiet när det gäller hur man använder it för dokumentation och uppföljning. Medan av grundskollärarna alltid eller ofta använder it för att dokumentera elevernas närvaro eller frånvaro så är mot- svarande andel bland gymnasielärarna . Likaså är det en lägre andel lärare i som använder it för att följa upp elevernas provresultat och betyg. i gör detta alltid eller ofta, jämfört i gymnasieskolan. Sammanfattningsvis visar undersökning att till- gången till datorer och annan modern utrustning förbättrats kraftigt . Utrustningen är riklig och modern och uppkopplingshastigheten är god i europeisk jäm- förelse. Trots detta tycks användningsgraden i undervisning och lärande inte vara direkt högre än genomsnittet i . I mate- matik är användningen lika låg som , trots att speciella datorprogram för matematik hör till de vanligaste pro- grammen på skolorna. Skolinspektionen konstaterar att skolornas teknikinvesteringar inte åtföljts av motsvarande insatser för att utveckla användningen och höja lärarnas it-kompetens. Använd- ningsgraden är högre i gymnasieskolan både för lärare och elever medan användningsformerna för elevernas del är likartade i grund- och gymnasieskolan. Användningsformerna tycks inte heller för- ändras nämnvärt . Elever i behov av särskilt stöd Elever i behov av särskilt stöd är en administrativ benämning på många olika individuella behov. Det vanligaste är att dessa elever är integrerade i den ordinarie skolverksamheten. Det faktum att behoven är individuella är sannolikt ett viktigt skäl till att det är ont om utredningar eller forskning kring it-stöd till elever med särskilda behov. Istället är det möjligheterna att kompensera specifika funk- tionsnedsättningar såsom exempelvis dyslexi och autism som studeras och området är svåröverblickbart. Vidare så har grund- och gymnasiesärskolan inte ingått i uppföljning av it-användning och it-kompetens och kunskapen om hur it används i dessa skolformer är därmed begränsad. Man genomförde en begränsad intervjustudie med elever, lärare och rektorer. Informanterna betonade it:s betydelse för kommunikation och motivation samt möjligheten att variera metoderna för inlärning. Det framkommer att det är svårt att skilja mellan it som personligt alternativt verktyg25 eller som pedagogiskt verktyg. Båda formerna främjar lärandet. Enligt används olika programvaror och applikationer för läsinlärning och skrivutveck- ling, matematik, övningar i engelska, redigera bilder och filmer, samt för att träna på att sortera och kategorisera. De används även till minnesträning, förståelse av orsak- och verkanförhållanden samt för 25 I en utvärdering av datatekens verksamhet använder SPSM beteckningen alternativa verk- tyg. De skriver Alternativa verktyg i lärandet kallas ibland kompensatoriska hjälpmedel. Alternativa verktyg ger elever olika vägar och möjligheter till inlärning och utveckling, beroende på behov och situation. I den här utvärderingen används begreppet alternativa verktyg. Exempel på alternativa verktyg är talsyntes, rättstavningsprogram och tangentbord med möjlighet att lagra text som kan överföras till dator. SPSM: Utvärdering av skoldatatekens effekter. att stimulera olika former av kommunikation, till exempel med hjälp av bilder och symboler. Bilder och filmer som visas via pro- jektorer och interaktiv skrivtavlor gör det möjligt att konkret illustrera olika fenomen och kunskapsområden. Det underlättar enligt skolorna elevernas deltagande i klassrummet och lockar till interaktion mellan elever och lärare i flera ämnen. Elever berättar att interaktiva skrivtavlor är bra att använda i olika ämnen, till exempel när de räknar, tittar på djur eller när olika former av presentationer görs. Surfplattan beskrivs som ett stort genombrott för eleverna, framför allt ifråga om kommunikation. Lärare efterfrågar både kompetensutveckling och tid för att till exempel kunna fördjupa sig i olika applikationer och deras använd- ningsområden. Förutom utbildning i praktisk it-kompetens har lärarna i olika omfattning genomgått fortbildning för att få en intro- duktion i den nya tekniken. upplevs användandet i hög grad bero på lärarens eget intresse, engagemang och förmåga att till- godogöra sig den nya tekniken. SPSM:s utvärdering kommer också till slutsatsen att it-stödet till elever i behov av särskilt stöd varierar kraftigt. Skoldatateken har en stor roll i att sprida kompetens. De erbjuder stöd och resurser till lärare och skolledning för arbetet med elever med sär- skilda behov. Men det finns inte skoldatatek i hela landet. Omkring två tredjedelar av landets kommuner har tillgång till ett skoldatatek i egen regi eller i samarbete med andra kommuner. Vanligen ingår verksamheten på olika sätt i kommunernas elevhälsa, resursverk- samhet eller elevstöd. Utvärderarna menar att skoldatateken lyckas ganska bra i sin verksamhet. Fortbildningar genomförs och utlåning av alternativa verktyg administreras. Pedagoger och elever har ofta möjlighet att testa eller prova ut ett bra stöd. Som ett resultat av detta upplevs eleverna nå målen i högre grad. De upplevs överlag fungera bättre i skolarbetet. Enskilda lärares kunskap och engage- mang blir ofta avgörande för om eleverna får det stöd de behöver. Myndigheten skriver att en svårighet är att kompetensen hos lärar- gruppen sprids och det kan vara svårt att bevara tillräcklig kom- petens på en skola. har som en del av regeringsuppdraget Teknikstöd i skolan öppnat en webbplats som vänder sig till gymnasielärare, skolledare och andra intresserade, kallad Där erbjuds kunskap samlad om kognitiva svårigheter och hur dessa kan kompenseras med teknikstöd. Pro- jektets syfte har varit att med teknikstöd stärka elever med kog- nitiva svårigheter för att skapa lika villkor till utbildning och fram- tida arbete. 2004 gav det brittiska ut en samman- ställning av forskning om elever med särskilda behov27. Områden i fokus för studien var problem med kommunikation och inter- aktion, kognition och lärande, beteende, emotionell och social utveck- ling samt sensoriska och fysiska funktionsnedsättningar. Rapporten poängterar starkt vikten av att söka metoder för att inkludera elever med särskilda behov i den ordinarie undervisningen och man framhåller att i många avseenden kan informationstekniska hjälp- medel komma till stor nytta i detta arbete. I en antologi från konstateras samma sak, att inkludering är ett viktigt mål i arbetet med elever med särskilda behov och it kan vara till stor hjälp28. De tekniska möjligheterna att med hjälp av it kompensera olika typer av funktionsnedsättningar ökar ständigt. Den nya läroplanen för och kursplanerna är tydligare än tidigare styr- dokument i kraven att skolan ska tillhandahålla tidsenliga lärverk- tyg och att digital kompetens är en viktig komponent i lärandet. SPSM har gett ut en skrift hänvisar till formuleringarna i styrdokumenten och framhåller att för barn och ungdomar i behov av stöd så utgör it ofta en förutsättning för god inlärning29. Detta ställer stora krav på skolans kompetens. En svensk avhandling har studerat om elever med rörelsehinder är lika aktiva i datoraktiviteter i skolan och som andra barn30. Avhandlingens slutsats blev att barn och ung- domar med rörelsehinder har en begränsad delaktighet i dator- aktiviteter i skolan jämfört med barn och ungdomar utan rörelse- hinder. Därför, menar författaren, bör en individuell plan, med 27Davis, m. fl. (2004): Teaching Strategies and Approaches for Pupils with Special Educational Needs: A Scoping Study. , Research Report No 516. 28Florian and ed. (2004): ICT and Special Educational Needs – a tool for inclusion. 29IT i lärandet för att nå målen. 30Lidström (2011): ICT and participation in school and outside school activities for children and youths with physical disabilities. , Care Sciences and Society Division of Occupational Therapy, , 2011. kontinuerlig uppföljning, upprättas där målet är att varje elev med rörelsehinder ska ha möjlighet att använda dator och alternativa verktyg i skolan för att kunna tillgodogöra sig undervisningen, i samma omfattning som klasskamraterna. Attityder till it i lärandet I den europeiska undersökningen frågades eleverna i årskurs 8 om de anser att it-användning påverkar deras lärande. Eleverna i elva länder har högre tilltro till informationsteknikens påverkan på lär- ande än de svenska eleverna. Elever i , och har högst tilltro till it-användningens positiva påverkan. Eleverna till- frågades också om hur de ser på att använda datorer: om det är roligt, om det kommer att hjälpa dem i deras framtida studier, om det kommer hjälpa dem att få ett jobb och om det kommer att hjälpa dem i deras vuxenliv med mera. Av totalt åtta delfrågor så ger de svenska elevernas svar en trettondeplats, det vill säga att i tolv länder är eleverna mer positiva till datorer. I undersökning tillfrågades både elever, föräldrar och lärare om datorer bör användas mer i skolarbetet eller mindre. Diagram 5.2 visar att attityderna till att använda datorer i den svenska skolan är positiva. Det är få som anser att datoranvänd- ningen bör minska. Mest skeptiska tycks gymnasielevernas för- äldrar vara. Där anser var tionde förälder att datorerna ska användas mindre i undervisningen. Lärarna är mer positiva till en ökad dator- användning än eleverna, med undantag för de yngsta eleverna. Bland gymnasieeleverna anser en klar majoritet att dagens it-användning är lagom. Enligt forskningsprojektet , som genomför enkäter bland lärare och elever i skolor som har investerat i en dator till varje elev, så är majoriteten av lärarna och eleverna posi- tiva till att eleverna har en egen dator. av lärarna är nöjda och mycket nöjda. Bland eleverna är nöjda eller mycket nöjda. Undersökningen genomförs i skolor där några infört en dator till varje elev medan andra haft detta upp till . De positiva attityderna tycks kvarstå . visar också att grundskollärarna är mer positiva än gymnasielärarna till it:s påverkan på eleverna. Så instämmer 43 pro- cent av grundskollärarna i stor utsträckning i att it är ett betydelse- fullt pedagogiskt verktyg för eleverna. instämmer i viss utsträckning. Bland gymnasielärarna är det som instämmer i stor utsträckning och i viss utsträckning. En tredjedel av grundskollärarna instämmer också i stor utsträckning i att it i skolan ökar elevernas motivation för skolarbetet. instämmer i viss utsträckning. Bland gymnasielärarna är det 17 pro- cent som instämmer i stor utsträckning och i viss utsträck- ning. I den centrala frågan om it stimulerar elevernas lärande är det tre av tio grundskollärare som instämmer i stor utsträckning och sex av tio instämmer i viss utsträckning. Bland gymnasielärarna är det två av tio som instämmer i stor utsträckning och drygt sex av tio instämmer i viss utsträckning. I europeisk jämförelse tycks svenska rektorer vara aningen mer positiva till att använda it i undervisning och lärande jämfört med de flesta av deras europeiska kollegor. Svenska rektorer med elever i årskurs 4 kommer på en nionde plats medan rektorer med elever i årskurs 8 kommer på sjunde plats. Mest positiva i båda fallen är rektorer från , och . Lärarna tycks mindre positiva till att använda it i lärandet än rektorerna. Det gäller för i stort sett alla länder i . Det är större skillnader mellan rektorers och lärares attityder i jämfört med de flesta andra länder, vilket även innebär att svenska lärare i årskurs 4 och 8 har jämförelsevis mindre positiv attityd till it i undervisningen än genomsnittet i . Både och den europeiska studien undersöker elevernas it-kompetens. Undersökningarna bygger dock enbart på upplevd kompetens, det vill säga att eleverna själva eller i något fall deras lärare, beskriver hur kompetenta de upplever sig vara. Några tester av om de faktiskt besitter den kompetens de beskriver har inte gjorts. Tillvägagångssättet är vanligt men öppnar för felkällor som att eleverna övervärderar eller undervärderar sin kompetens. Sex av tio lärare i årskurs 1–3 anser att deras elever är mycket bra eller ganska bra på att skriva till exempel uppsatser eller inläm- ningsuppgifter på datorn. Fyra av tio anser att eleverna är bra på att hitta den information de söker på internet samt att göra en pre- sentation. Betydligt färre, eller en av tio, anser att eleverna är ganska bra på att ta reda på om de kan lita på den information de hittar på internet. Endast en procent anser att deras elever är mycket bra på detta. Dock bör det påpekas att tre av tio lärare i årskurs 1–3 inte låter sina elever använda datorer till den uppgiften. Eleverna i årskurs 4 och uppåt har i undersökning själva fått svara på hur stor deras kompetens är i olika avseende. Resultatet visar att eleverna har gott självförtroende när det gäller att använda datorer. I årskurs 4–6 anser omkring åtta av tio elever att de är bra eller mycket bra på att använda datorn till att skriva något, hitta den information de söker på internet eller göra en pre- sentation. Ungefär två tredjedelar av elever anser att de är bra eller mycket bra på att använda datorn till att arbeta med bilder eller ljud och knappt sex av tio anser att de är bra eller mycket bra på att ta reda på om de kan lita på den information de hittar på internet. Även i denna åldersgrupp är det källkritiken, eller att ta reda på om man kan lita på den information man hittat på internet, som anses svårast. Två av tio elever anser sig vara mycket bra på detta, vilket är den lägsta andelen jämfört med övriga uppgifter. Eleverna i årskurs 7–9 och i gymnasiet svarar likartat på vilka uppgifter de tycker att de är bra på. genomgående något högre tilltro till sin förmåga. Även för denna elevgrupp anser flest att de är bra på att använda ordbehandlings- program. i årskurs 7–av gymnasie- eleverna anser sig mycket bra på detta. Nästan lika många anser att de är mycket bra på att hitta den information de söker. Här är siff- rorna i årskurs 7–i gymnasiet. Käll- kritiken bedöms vara svårare. i årskurs 7–i gymnasiet anser sig vara mycket bra på att vara käll- kritisk till information de hittar på internet. Detta trots att sju av tio elever i årskurs 7–9 och mer än åtta av tio gymnasieelever menar att de fått undervisning i källkritik. Om man jämför svenska elever i årskurs 8 med deras europeiska kamrater så bedömer de svenska eleverna sina kunskaper i säker internetanvändning som ganska låga, svenska ungdomar rankar sig själva på 18 plats av 27. Litauiska, polska och portugisiska ungdomar har högst självförtroende i denna fråga. Ungerska och cypriotiska ungdomar bedömer sina kunskaper ungefär som de svenska. Detta gäller ett sammansatt mått på säker internetanvändning vilket avser om man kan skydda sin integritet och sitt rykte på nätet, respektera andras integritet och att skydda sig mot nätmobbning, spam och skräpmejl.