sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Jämställdhetsideal och könsdiskriminering – unga människor möter arbetslivet. , . och , A. (2010). How do masculinity, paternity leave, and mortality associate? A study of fathers in the Swedish parental & child cohort of 1988/89, Social Science & Medicine, Vol. , .; , L. och Winkvist, A. (2007). Paternity leave in – Costs, savings and health gains. Health Policy 82:102–115. Män för Jämställdhet (MfJ) (2014). Etablerade verksamheter som arbetar med män och jämställdhet – en svensk kartläggning med internationell utblick.. I SOU 2014:06 Män och jämställdhet. Plantin, L. och , M. (2009). Social service as a human service: between loyalties; a Swedish case. I , S.; Brannen, J. och , A. Work, Family and Organisations in Transitions. Plantin, (2014). Föräldraskap och arbetsliv - om lojalitets- konflikter i famil elivets vardag. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Ringdahl, (2013). Det blir bra: manual för skilda män. : Natur & kultur. Schiratzki, (2014). Män i tvister om vårdnad, boende och umgänge. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Reformerad föräldraförsäkring - Kärlek, omvårdnad, trygghet. Fortsatt föräldrar: om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. (2012). Arbetsorsakade besvär 2012. (2013a). Arbetsskador 2012.Rapport 2013:1. (2013b). Anmälda dödsfall i arbetet efter kön 1955–2012, arbetstagare. European Commission (2013a). – European strategies & insights. : Publications Office of Union. European Commission (2013b). The state of mens health in Europe : Publications Office of Union. (2012). (2014). (2011). Sjukskrivningsdiagnoser i olika yrken. (2013a). Pågående sjukpenningfall i december åren 1974-2012. (2013b). Personer med sjuk- och aktivitetsersättning efter ålder . , (2013). Att dela lika, det är min medicin. Herz, (2014). Män och social utsatthet – en översikt. I 2014:6 Män och jämställdhet. IFAU (2011:2). Kvinnors och mäns sjukfrånvaro. , (2014). Män tänker, tycker och gör. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , et al. (2012). ; ; ; ; ; Seena Fazel; och Hyperactivity Disorder Medication and Criminality, . , . och , A. (2010). How do masculinity, paternity leave, and mortality associate? A study of fathers in the Swedish parental & child cohort of 1988/89. (2013a). Health at a Glance 2013 - indicators. (2013b). Factbook 2013: Economic, Environmental and Social Statistics. – Health status, Suicide rate per gender. , och , (2011). Förtidspensionering av unga - en fråga om utsortering efter utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund? Underlagsrapport nr 5 till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. (2011). Sjukersättning och yrke. 2012/13:1, bilaga 4. (2014). Ökad kunskap om kvinnors sjukskrivningar. , (2014). Män, kropp och hälsa. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. SCB (1997). Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975–1995. SCB (2009a). S älvmord vanligast bland äldre män. SCB (2009b).Dödsorsaksstatistik, Välfärd 4/2009. SCB (2013a). Integration – en beskrivning av läget i . Integration: rapport 6. SCB (2013b). Fyra av tio har psykiskt ansträngande jobb. SCB (/SILC). Undersökningar av levnadsförhållanden. SCB (YR). (2009). (2011). Ojämna villkor för hälsa och vård. Jämlikhetsperspektiv på hälso- och sjukvården. Välfärd, ofärd och ojämlikhet. Bättre insatser vid missbruk och beroende. Ansvarsfull hälso- och sjukvård. (2011a) Alkohol: Kunskapsunderlag för Folkhälsopolitisk rapport . (2011b). Mäns sexualitet och reproduktiva hälsa. Trafikanalys (2013). (2013)._Unga och jämställdhet, 2013:4. Brå (2013a). Nationella trygghetsundersökningen 2012. Om utsatthet, trygghet och förtroende (Rapport 2013:1). : Brottsföre- byggande rådet. Brå (2013b). Brott bland ungdomar i årskurs nio. Resultat från Skol- undersökningen om brott åren 1995–2011. , Inti (2014). Mäns sexualitet och hbt-personer. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Darvishpour, (2014). Jämställdhet, etnicitet och andra män – ett intersektionellt perspektiv på förändringar av maskulinitet efter migration. I SOU 2014:6, Män och jämställdhet. Estrada, F. (2006). Trends in violence in according to different indicators. Estrada, F. (2007). Ungdomsbrottslighetens utveckling, omfattning och struktur. i Estrada, F. & Flyghed, J. (red.) Den svenska ungdomsbrottsligheten. Estrada, F. (2008). Våldet i dagens – vilka är förövarna och sammanhangen. i Våld i välfärdsland. : för arbetsliv- och socialvetenskap. Estrada, F. (2010). Våld som ett (bra) samhällsproblem., Nordisk tidsskrift for Kriminalvidenskab. European Commission (2013). – European strategies & insights. : Publications Office of Union. Fernbrant, (2013). Violence against in . (2013). Nationella folkhälsoenkäten – Folkhälsa på lika villkor. Gottzén, (2014). Män, våld och ämställdhet. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , (2013). Gatuvåld i : seriebrottslighet, polisinblandning och brottsutveckling. en genomgång av polisanmälda ärenden och jämförelser med . Hammarén, N. (2008). Förorten i huvudet. Unga män om kön och sexualitet i det nya . Herz, , (2011). Maskuliniteter: kritik, tendenser, trender. (2013). Masculinities, gender equality and violence., Masculinities and Social Change. Jeffner, (1997). "Liksom våldtäkt, typ": om betydelsen av kön och heterosexualitet för ungdomars förståelse av våldtäkt. , (2014). Män tycker, tänker och gör. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. (2007). Blatte betyder kompis. Om maskulinitet och språk i en högstadieskola. Kriminalvården (2013). Tidigt debuterande beteendestörning: förekomst och betydelse bland vålds-och sexualbrottsdömda. , , , och , (red.) (2003). Femininiteter, maskuliniteter och kriminalitet: genusperspektiv inom svensk kriminologi. , , , G., Westerstrand, J. & , A-M. (2001). Mäns våld mot kvinnor i jämställda – en omfångs-undersökning. , , (2012). Mens and womens exposure and perpetration of partner violence: an epidemiological study from . Män för Jämställdhet (MfJ) (2014). Etablerade verksamheter som arbetar med män och jämställdhet – en svensk kartläggning med internationell utblick I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. (2014). En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Rexvid, D. och Schlytter, A. (2012). Attitydförändringar hos unga män med hederskulturella värderingar. i , L. B. och Piuva, K. (red.) Genusperspektiv i socialt arbete. : Natur & Kultur. , (2008). Våldet mot kvinnor är en del av ett större våld., , nr. 7, vol. Makt att forma samhället och sitt eget liv: jämställdhetspolitiken mot nya mål. Sveland, (2013). Hatet: en bok om antifeminism. Tiby, E. (2010). Upplevelser av utsatthet för hatbrott. I Hon, hen, han. En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner. (2011). Ungdomars tal om våld och bråk. (2013). Unga och våld – en analys av maskulinitet och förebyggande verksamheter. Wallinius, (2012). Aggressive antisocial behavior. Clinical, cognitive, and behavioral covariates o fits persictance. , Inti (2010). Respekt, en sexbok för killar. , Inti (2014). Mäns sexualitet och hbt-personer. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , (2005). Scener ur ett äktenskap: ämställdhet och heteronormativitet. i (red.) Herz, , (2011). Kritik, tendenser, trender. , (2007). Befria Mannen: Idéer om förtryck, frigörelse och förändring hos en svensk mansrörelse under 1970- och tidigt 1980- tal. , (2014b). Män tycker, tänker och gör I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. , (2014). Kompetensen inom andrologi och tillgänglig- heten till andrologisk vård i I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Regeringen (2008). Handlingsplan mot prostitution och människo- handel för sexuella ändamål. 2007/08:167. Regeringen (2013). Uppdrag till om hot och kränkningar på internet. (2014). En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Røthing, Svendsen, (2011). Sex och samlevnad – perspektiv på undervisning. , (2014). Män, kropp och hälsa. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. och (2013). Folkhälsan i , Årsrapport . Förbud mot köp av sexuell tjänst – En utvärdering . (2009). Dopingen i – en inventering av utbredning, konsekvenser och åtgärder. (2011). Mäns sexualitet och reproduktiv hälsa: en kunskapsöversikt. (2012). Sex, hälsa och välbefinnande. Sörberg, (2009). (2012). Unga, sex och internet. , (2011). Positiv attityd till invandring trots mobili- sering av invandrarmotstånd. i , , , och , (red.) I framtidens skugga. Fyrtiotvå kapitel om politik, medier och samhälle. () (2012). The involve- ment of men in gender equality initiatives in Union. : Publication Office of Union. Fangen, (2001). En bok om nynazister. : Universitets- förlaget. Forum för levande historia (FLH) (2011). Antisemitism och islamo- fobi – utredning, orsaker och preventivt arbete. Forum för levande historia (FLH) (2012) Toleransens intoleranta bak- sida. 18 svenska ungdomars verklighet. Herz, och , (2011). Kritik, tendenser, trender. , , , och , (2009). Gender equality and quality of life. A Norwegian perspective. Jalmert, (1984). Den svenske mannen. , (2008). Hälsa bland män i glesbygds- kommuner., Socialmedicinsk tidskrift, vol. 85, nummer 3. , (2007). The transformation of sexuality. Harmondsworth: Ashgate. , (2014). Män tycker, tänker och gör. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Järvklo, (2010). Kränkta män., , 2010/3. , (1996). Politisering av ämställdheten. , och , (red) (1996) Mitt i 90- talet. , och , (2002). Könsskillnader i politiken – mönstren består. I , och , L. (red.) Det våras för politiken. 8 (2008-2009). Om menn, mansroller och likestilling. Tillrådning från Barne- og likestillingsdepartementet av 12. desember 2008. () (2011). TNS/(2010). Segmentering rörande uppfattningar om jäm- ställdhet mellan män och kvinnor. Integrations- och jämställd- hetsdepartementet. , (2011). Sida vid sida. En studie av jämställdhetens genealogi 1971–2006. (2013a). Unga med attityd 2013. (2013b). Unga och jämställdhet. , (2002). Vill man ha jämställdhet? Slutrapport för projektet och jämställdhet. EIGE (2012). : Publications Office of Union. European Commission (2013). – European strategies & insights. : Publications Office of Union. Nationell samordnare mot våld i nära relationer., dir. 2012:38. (2004). Jämställdhetsideal och könsdiskriminering – unga människor möter arbetslivet. , ; Hearn, och , (2014). Översikt kring svensk, nordisk och internationell maskulinitetsforskning. I SOU 2014:6, Män och jämställdhet. Män för Jämställdhet (MfJ) (2014). Etablerade verksamheter som arbetar med män och jämställdhet – en svensk kartläggning med internationell utblick. I SOU 2014:6 Män och jämställdhet. Svenska framtidsutmaningar: slutrapport från regeringens framtidskommission. (2013). European Womens Lobby, (2012). The price of austerity: The impact on womens rights and gender equality in Europe. , , (2010). Amazonia – den framtida värld där kvinnorna styr. Mudde, (2007). Populist in Europe. , , (2013). Mannens undergång – i kvinnans tidsålder. , Bo (2013). Utmaning: de som inte har, inte älskar och inte är. I Strömbäck, (red.) (2013). Framtidsutmaningar: det nya . Yazdanpanah, (2013). Den ojämlika jämställdheten: om arbetarkvinnors minskade möjlighet till jämställdhet i . Den feministiska utmaningen: mot en jämställd arbetsmarknad. En särskild utredare ska kartlägga och analysera frågor som rör män och jämställdhet. beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvin- nors i dagens och hur den har förändrats , beskriva och analysera hur män förhåller sig till jämställdhet och hur mäns livsvillkor kan påverkas av bristande jämställdhet, redovisa verksamheter som arbetar med män och jäm- ställdhet och som bedrivs av organisationer, myndigheter m.fl. som hanterar frågor om pojkar och män, exempelvis killgrupper och pappagrupper, redovisa en översikt över relevant forskning om mäns livssitua- tion, förhållningssätt till jämställdhet och ansvarstagande när det gäller föräldraskap, obetalt hemarbete och anhörigomsorg, och på lämpligt sätt sprida den kunskap som sammanställs och upp- muntra till dialog om de frågor som berörs i uppdraget. Uppdraget ska redovisas . initierade den dåvarande regeringens jämställdhets- kommitté en kartläggning kring mäns roll i jämställdhetsarbetet. Resultatet av denna kartläggning publicerades i rapporten svenska män – fostran, ideal och vardagsliv (Ds A 1983:2). Därefter tillsattes en idégrupp – Arbetsgruppen om mansrollen – som publicerade 14 rapporter om män. Arbetsgruppen gav 1985 ut rapporten i förändring – Idéprogram från arbetsgruppen om mansrollen (Arbetsmarknads- departementet 1985). I rapporten ingår en sammanställning över förslag på åtgärder för att engagera män i jämställdhetsarbetet. Även studien Den svenske mannen initierades av arbetsgruppen. En av slutsatserna av detta arbete var att många män tror på och står upp för jämställdhet men misslyckas med att omsätta sina ideal i praktiken, vilket myntade uttrycket i-princip-mannen. tillsatte regeringen ännu en arbetsgrupp om mansfrågor med uppgift att arbeta med inriktning på mäns föräldraskap. Upp- draget var att verka för att fler män skulle ta ut föräldraledighet, undersöka hindren för detta och ge förslag till åtgärder för att mäns uttag av föräldrapenning skulle öka. lämnade arbets- gruppen rapporten (Ds 1995:2) som innehöll en vision om den närvarande pappan och ett antal förslag på åtgärder för att påverka pappor att i större utsträckning vara hemma med sina barn. Åren 1999–2001 genomfördes på regeringens uppdrag projektet och jämställdhet. Slutrapporten man ha jämställdhet? På regeringens uppdrag genomförde en undersökning av attityder till jämställdhet. Resultatet visar att en stor majoritet av såväl kvinnor som män anser att jämställdhet är viktigt. Undersökningen visar att även män känt sig missgynnade på grund av kön, dock i mindre utsträckning än kvinnor. Både män och kvinnor anser i hög utsträckning att män har mycket att vinna på att samhället blir mer jämställt. Frågor om män och jämställdhet har alltmer uppmärksammats i det internationella jämställdhetsarbetet, inklusive inom ramen för utvecklingspolitiken och det internationella utvecklingssamarbetet. En omfattande undersökning om män och jämställdhet har pre- senterats i (St.meld. nummer 8, 2008–2009, Om menn, mannsroller og likestilling). Även i andra nordiska länder har initiativ tagits för att särskilt lyfta fram frågor om män och jämställdhet. Inom EU uppmärksammas mäns roll i jämställdhetsarbetet i den Europeiska kommissionens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män 2010–2015 (KOM [2010] 491 slutlig). Inom FN:s eko- nomiska och sociala råd (Economic and , ECOSOC) har mäns och pojkars roll i och delat ansvar för jämställdhetsarbetet lyfts fram i årliga uppföljningar av Pekingplattformen och Kvinno- kommissionens policybeslut om gemensamma slutsatser och 2009. I den svenska jämställdhetspolitiken är frågor om att bekämpa mäns våld mot kvinnor ett prioriterat område. Regeringen har bl.a. tagit initiativ till att utveckla kvaliteten i insatser för de män som utsätter kvinnor för våld. I regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) redovisas åtgär- der för att t.ex. utveckla arbete med våldsutövande män och satsning på verksamheter inom riktade till våldsamma män. När det gäller mäns våld mot kvinnor finns det dock få förebyg- gande insatser som riktas till män och pojkar. Det saknas också kunskap om våldets koppling till föreställningar om maskulinitet och om hur våld och våldsutsatthet påverkar pojkars och unga mäns livsvillkor. fick därför i upp- drag att genomföra en studie som ska analysera pojkars och unga mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. I uppdraget ingår också att beskriva pojkars och unga mäns utsatthet för, och användning av, olika typer av våld (U2011/2232/UC). Studien ska redovisas . Behov av en utredning om män och jämställdhet I skrivelsen En jämställd arbetsmarknad (skr. 2008/09:198) fram- håller regeringen att jämställdhet rör både kvinnor och män, men att män sällan är i fokus i det jämställdhetspolitiska arbetet. Regeringen aviserade i skrivelsen att den avser att inrätta en arbetsgrupp med uppdrag att analysera och lämna förslag i frågor som rör män och jämställdhet, bl.a. med inriktning på arbetsmark- naden. Regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att tillkalla en särskild delega- tion för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Det är regeringens bedömning att en fördjupad analys även av frågor som rör män och jämställdhet i ett bredare perspektiv kan utgöra ett viktigt kunskapsunderlag i arbetet med att utveckla jäm- ställdhetspolitiken. Normer om kvinnligt och manligt har i många avseenden kommit långt när det gäller jäm- ställdhet. lever normer för vad som betraktas som kvinn- ligt respektive manligt kvar, vilket till viss del kan innebära att flickors och kvinnors samt pojkars och mäns liv och valmöjligheter begränsas. Normerna är inte alltid så uttalade men kan bli tydligare när någon bryter mot dem. Såväl pojkar och män som flickor och kvinnor kan möta motstånd hos omgivningen om de bryter mot samhällets normer för manlighet och kvinnlighet. Även homo- fobi begränsar ungdomars möjligheter att överskrida traditionella könsnormer, särskilt för pojkar. I betänkandet Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveck- ling i skolan (SOU 2010:99) konstateras att det är svårare för en pojke eller en man att överskrida för hur det egna könet förväntas uppträda, än för en flicka eller en kvinna att överskrida kvinnliga könsnormer. Män har lägre sjuklighet men högre dödlighet Pojkar och män rapporterar i mindre utsträckning än flickor och kvinnor nedsatt psykiskt välbefinnande som oro, ångest och sömn- besvär. Män söker inte heller läkare lika ofta och de är också mindre sjukskrivna än kvinnor. Män som grupp har lägre sjuklighet än kvinnor men högre dödlighet, främst i åldersgruppen 15?24 år. Detta kan till stor del förklaras av att fler pojkar och unga män råkar ut för olycksfall och att fler unga män än unga kvinnor begår självmord. Medellivslängden är kortare för män än för kvinnor. Återstående medellivslängd vid födseln är för kvinnor och 79,8 för män. Många av de hälsorelaterade skillnaderna mellan könen beror enligt forskare på beteende, livsstil och levnadsvillkor. tenderar att uppsöka vård tidigare än män och endast cirka 15 pro- cent av dem som besöker ungdomsmottagningar är unga män. I finns det cirka 50 tjejjourer men få ideella verksam- heter som på liknande sätt vänder sig till pojkar som far illa. Risken att utsättas för misshandel på allmän plats är betydligt större för män än för kvinnor. Män är även överrepresenterade i statistik som gäller självmord, olyckor, missbruk och kriminalitet. Vidare har män ofta svagare sociala nätverk än kvinnor. Pojkar har sämre betyg Pojkar har i genomsnitt sämre betyg än flickor. De har lägre meritvärdespoäng i och skillnaden i kurspoäng från gymnasieskolan är lika stor. I hade pojkar 2008 lägre betyg än flickor i alla ämnen utom idrott och hälsa, och i gymnasieskolan är bilden liknande. Könsskillnaden i betyg gäller för riket som helhet och oavsett elevernas socioekonomiska bak- grund. Männens utbildningsnivå är i genomsnitt lägre än kvinnornas. En klart lägre andel män än kvinnor har eftergymnasial utbildning. har andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning trendmässigt ökat snabbare än andelen för män. Av dem som tog examen i högskolan /09 var kvinnor, att jämföra . Ett av de ämnen där flickors och pojkars genomsnittliga betyg skiljer sig mest åt är svenska. Den senaste PISA-undersökningen i läsförståelse, genomförd 2009, visar att pojkar presterar sämre än flickor i alla deltagande länder men skillnaden mellan pojkar och flickor i är större än OECD-genomsnittet. I den senaste kunskapsmätningen i matematik, utifrån det nationella ämnespro- vet i årskurs nio, uppnådde dock pojkarna i något högre utsträck- ning målen än vad flickorna gjorde. Män har mindre kontakt med sina barn Fördelningen av tid mellan betalt och obetalt arbete ser olika ut för kvinnor och män. Enligt SCB:s tidsanvändnings-undersökning (2010/11) ägnar kvinnor mer tid åt obetalt hemarbete än män som i stället ägnar mer tid åt betalt förvärvsarbete. genomsnitt fler timmar än kvinnor, vilket bl.a. beror på att många kvinnor arbetar deltid. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns tidsanvändning minskar emellertid. Fädernas andel av dagar med föräldrapenning har långsamt men stadigt ökat. använde män av dagarna och kvinnor . var motsvarande andelar för män och för kvinnor. Trots denna utveckling är pappor således föräldralediga i väsentligt mindre utsträckning än mammor. Pappor som varit mer föräldralediga och ägnat mer tid åt barnen har efter en separation större möjlighet att upprätthålla kontakten med sina barn. Efter en skilsmässa har barnen generellt sett mindre kontakter med fadern än med modern. Män tar också ett mindre ansvar för omsorgen av anhöriga jämfört med kvinnor. Det vanligaste är att hustrur och döttrar ger stöd, omsorg eller vård till en närstående. Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar primärt om att riva hinder och vidga individernas möjligheter, vilket innebär ett ökat livsutrymme för såväl kvinnor som män. Jämställdhetspolitiken syftar till att varje kvinna och varje man ska ges förutsättningar att växa utan att könsstereotypa föreställningar begränsar dem och till att ifrågasätta strukturer och normer som håller människor tillbaka. De framgångar jämställdhetssträvandena vunnit har i hög grad förändrat kvinnors livssituation. Vi vet emellertid inte tillräckligt om hur ökad jämställdhet när det gäller utbildning och föräldraskap har påverkat mäns livssituation eller hur bristande jämställdhet påverkar män. Hur möter män de för- ändringar som skett inom utbildning och familjeliv? Hur hanterar män livskriser som kan orsakas av exempelvis skilsmässor eller vårdnadstvister? Hur skiljer sig mäns liv från kvinnors när det gäller t.ex. förväntningar, normer och sociala nätverk? Det är också angeläget att få mer kunskap om sådana verksam- heter som bedrivs av organisationer och myndigheter med inriktning på frågor om män och jämställdhet. En särskild utredare ges i uppdrag att kartlägga och analysera frågor som rör män och jämställdhet i syfte att skapa ett kunskaps- underlag i arbetet med att utveckla jämställdhetspolitiken. Mot bakgrund av att frågor om mäns våld mot kvinnor i så hög grad uppmärksammas inom jämställdhetspolitiken bör utredarens fokus riktas mot andra aspekter och frågeställningar som rör män och jämställdhet. Regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att tillkalla en särskild delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Utredaren ska därför inte behandla frågor som omfattas av delegationens uppdrag. I utredarens uppdrag ingår det inte heller att lämna förslag till åtgärder. beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvin- nors i dagens och hur den har förändrats , beskriva och analysera hur män förhåller sig till jämställdhet och hur mäns livsvillkor kan påverkas av bristande jämställdhet, redovisa verksamheter som arbetar med män och jämställdhet och som bedrivs av organisationer, myndigheter m.fl. som hanterar frågor om pojkar och män, exempelvis kill- grupper och pappagrupper, redovisa en översikt över relevant forskning om mäns livssitua- tion, förhållningssätt till jämställdhet och ansvarstagande när det gäller föräldraskap, obetalt hemarbete och anhörigomsorg, och på lämpligt sätt sprida den kunskap som sammanställs och upp- muntra till dialog om de frågor som berörs i uppdraget. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från myndigheter, organisa- tioner och andra aktörer som arbetar med frågor som rör män och jämställdhet. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom och utredningsväsendet.