sou · H2B349 · 2014-06-27 00:00:00 — En särskild företrädare för barn som bevittnar våld skulle kunna bevaka barnets rätt till brott- skadeersättning och ge samtycke till att barnet hörs som vittne. Nationella samordnaren anser att detta bör övervägas närmare, men det är av yttersta vikt att barn blir lyssnade på oavsett ålder och att stor vikt ska läggas vid deras åsikt. Ett barn ska inte behöva styras av lojalitetsplikt mot en förälder eller känna sig tvingad att vittna.198 193SOU 2001:18, s. 12. 1945 kap. 11 § fjärde stycket socialtjänstlagen. 2005/06:166 och brottsskadelagen (1978:413). 196NJA 2005 s. 712. 19729 kap. 2 § åttonde punkten . 198Jfr 36 kap. 3 § att den som är närstående med part inte är skyldig att vittna och att vittnesed inte får avläggas enligt 36 kap. 13 § av den som är eller av någon den tilltalade närstående. Lyssna på barnen och vidta åtgärder Vid beslut om kontaktförbud ska socialnämnden genast under- rättas om parterna har gemensamma barn eller om det beslutas om kontaktförbud avseende gemensamma bostaden.199 Barn som inte är parternas gemensamma omfattas dock inte av under- rättelseskyldigheten trots att även dessa bevittnar våld. Nationella samordnaren förslag till ändring finns i avsnitt 4.8.2. 4.8.2Socialnämnden ska underrättas vid beslut om kontaktförbud när barn berörs Förslag: ska enligt 4 a § första meningen förordningen (1988:691) om kontaktförbud genast underrättas om beslut om kontaktförbud, inte endast när parterna har gemensamma barn , utan även när det finns barn som bor eller har bott tillsammans med båda parterna. Av 4 a § förordningen (1988:691) om kontaktförbud följer att om en domstol eller en åklagare meddelar beslut om kontaktförbud ska socialnämnden genast underrättas, om den mot vilket beslutet avses gälla och den som förbudet avser skydda har gemensamma barn . När ett beslut om kontaktförbud avseende gemensam bostad meddelas ska socialnämnden alltid underrättas. Underrättelse ska ske till socialnämnden på den ort där förbudet helt eller huvudsakligen ska gälla. Bestämmelsen om att socialnämnden genast ska underrättas om kontaktförbud om parterna har gemensamma barn trädde i kraft den 1 juli 2001.200 Det finns inte några förarbeten som förklarar eller närmare motiverar regeringens ändring av förordningen. 1994 a § förordningen (1988:691) om kontaktförbud. Lyssna på barnen och vidta åtgärder Att åklagare och domstol har en skyldighet att genast underrätta socialnämnden om beslut om kontaktförbud när det finns gemen- samma barn , uppmärksammas inte närmare i riktlinjer för kontaktförbud eller om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. I åklagarmyndighetens handbok om kontakt- förbud står angivet att det är viktigt att kontrollera att besluts- underlaget innehåller information om det finns underåriga barn.201 Barn som inte är parternas gemensamma utesluts från under- rättelseskyldigheten till socialnämnden när det är fråga om en nära relation, dvs. barn som en av parterna har med en annan partner. Dessa barn kan vara bosatta eller tidigare bosatta med båda parterna och kan ha bevittnat våld under parternas rela- tion. De kan även på andra sätt bli påverkade av ett kontaktförbud. Barn påverkas lika negativt av våld i nära relationer oavsett om de är parternas gemensamma barn eller inte och deras behov av hjälp från är detsamma. Det finns enligt nationella samordnaren inte skäl att särskilja särkullbarn från gemensamma barn i detta hänseende. Således är det en brist att socialnämnden inte underrättas vid alla beslut om kontaktförbud där det finns barn som bor eller har bott tillsammans med båda parterna. Nationella samordnaren föreslår att 4 a § första meningen för- ordningen om kontaktförbud ska kompletteras så att även barn som bor eller har bott tillsammans med båda parterna omfattas av underrättelseskyldigheten till socialnämnden. De flesta kontaktförbud meddelas mellan parter som har eller har haft en nära relation med varandra, dvs. som varit gifta eller sambo. Det vanligaste typexemplet är att den mot vilket förbudet avses gälla inte har accepterat en separation. Parterna har inte sällan gemensamma barn eller barn som bott tillsammans med parterna. Alla barn påverkas av våld i nära relationer och kan vara i behov av hjälp från . Om inte underrättas om 201 (2011), Kontaktförbud – en handbok, s. 35. Lyssna på barnen och vidta åtgärder att det finns andra barn än parternas gemensamma som berörs av beslut om kontaktförbud, riskerar dessa barn att inte bli upp- märksammade. En jämförelse kan göras med att socialnämnden enligt 5 kap. 11 § fjärde stycket socialtjänstlagen (SoL) särskilt ska beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvarar för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. I SoL görs alltså ingen uppdelning av om barn är parternas gemensamma eller inte. Genom att utöka skyldigheten att genast underrätta socialnämnden till barn som bor eller har bott tillsammans med båda parterna, så omfattas fler barn. Detta förutsätter att polisen tar ett närmare ansvar i beslutsunderlaget för kontaktförbud och kontrollerar om det finns barn i nära relationer som är eller varit bosatta med parterna. Denna kontroll kan med enkla medel genomföras med slagningar i folkbokföringen och frågor till parterna. På så sätt kan principen om barnens bästa och barns behov av stöd och hjälp bättre uppfyllas. Det ger även bättre förutsättningar för samverkan mellan och rättsväsendet. 5Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck 5.1Samordnarens iakttagelser i korthet Hedersrelaterade begränsningar av olika svårighetsgrad berör sanno- likt långt över hundra tusen människor i . Eftersom tidigare studier enbart har utgått från barn och ungdomar är kunskapsläget oklart. Komplexa frågor som dessa visar hur svårt det kan vara för sam- hället att balansera mellan att visa handlingskraft och undvika destruktiva generaliseringar. Hedersrelaterat våld och förtryck drabbar framför allt personer som lever under förhållanden med påtagliga brister i jämställdhet. Nationella samordnarens förslag syftar både till att intensifiera arbetet för lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för kvinnor och män, som till att försvåra för handlingssätt som mot- verkar jämställdhet och de mänskliga rättigheterna överlag. Även om hedersnormer är patriarkala finns särdrag som gör att hedersvåld inte enbart går att förstå som våld mot kvinnor. Dels för att det även drabbar män, men även för att hotbilden kan vara bre- dare än annat våld i nära relationer. Däremot drabbar hedersför- tryck kvinnor i avsevärt större utsträckning än män. har motioner lagts fram från flera partier i med syfte att införa straffskärpning för hedersrelaterade brott. De avslogs med motiveringen att det enligt gällande lagstiftning redan kan ses som försvårande. Trots det speglar motionerna en önskan som finns hos många att samhället ska reagera starkare mot våld och begränsningar i hederns namn. Nationella samordnarens förslag om individuella handlingsplaner och operativa arbetsgrupper i kapitel tre är tänkt som en möjlighet för socialtjänst att arbeta mer diffe- rentierat tillsammans med andra vid särskilda behov som exempel- vis våld i hederskontext. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck Samordnaren instämmer i, att när hederstänkande urartar till förtryck är det samhällets skyldighet att mycket tydligt stå upp för allas grundläggande rättigheter till liv, hälsa och integritet. 5.2Viktigt med tydlighet mot hedersrelaterat våld och förtryck Bedömning: Det är motiverat att använda begreppet hedersre- laterat våld och förtryck. Våld och begränsningar i hederns namn har sina specifika uttryck och kräver delvis en annan form av myndighetsbemötande än annat partnervåld eller misshandel av barn. Den svenska forskningen kring hedersrelaterad problematik har uppmärksammat att den allmänna opinionen har tenderat att se vissa etniska grupper som kollektiva kvinnoförtryckare.1 För att undvika destruktiva generaliseringar har forskningen därför försökt att vidga förståelsen. Den kan sägas ha haft tre huvudspår. Den ena behandlar frågan huruvida hedersrelaterat våld ska ses som ett sepa- rat begrepp eller om det ryms inom begreppet mäns våld mot kvin- nor. Den andra behandlar huruvida detta våld kan förklaras utifrån kultur, etnicitet eller religion. Det tredje spåret har velat söka för- klaringar genom analys av flera olika maktordningar, som etnicitet eller klass.2 Motsvarande diskussioner finns i andra länder.3 Det är viktigt att undvika generaliseringar, men också att inte fastna i begreppsdiskussioner. Det finns behov av att använda begreppet hedersrelaterat våld och förtryck. framhöll 2007 att frånvaron av en samstämmig definition sannolikt 1Ett flertal forskare har beskrivit denna tendens, och hur den svenska politiska debatten har haft ett självförhärligande drag. (2011), Den jämställda rasismen och de barbariska invandrarna; , M. (2004), Spaces of Diasporas: Kurdish Identities, experiences of otherness and politics of belonging; Carbin, M. (2010), Mellan tystnad och tal. Flickor och hedersvåld i svensk offentlig politik; , Y. Bilden av invandrare i svenska nyhetsmedier, Darvishpour, M., , C., ed., (2008). Migration och etnicitet. Perspektiv på ett mångkulturellt SOU 2006:21. Internationellt även i till exempel Korteweg,A., Yurdakul, G. (2010), Religion, Culture and the Politicization of Honour-Related Violence: A Critical Analysis of Media and Policy Debates in Western Europe and North . 2För en översikt av diskussionerna, se Nationellt (2010) Hedersrelaterat våld- en kunskaps- och forskningsöversikt. 3Korteweg, A., och Yurdakul, G. (2010). Religion, Culture and Politicization of Honour- Related Violence. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck har bromsat utvecklingen av metoder för att stödja unga som far illa. Även om enigheten är större nu så kvarstår fortfarande vissa problem. Ett exempel är att skyddade boenden respektive social- tjänsten ibland har motstridiga mål. Dessa kopplas i sin tur till bristen på enhetlig teori. har haft en tendens att behandla hedersvåld enbart som en form av våld mot kvinnor, vilket leder till att man har arbetat utifrån målet att återförena den unge med familjen, enligt gängse rutiner och uppdrag. I heders- kontext kan detta innebära stor fara för den utsatta. De skyddade boendena ser det istället som nödvändigt med strikt separering från familjen, vilket i sin tur kan leda till att den utsatta blir alltför isolerad.4 I det praktiska arbetet med ungdomar eller utsatta, till exempel i skolan eller i ett polisförhör, kan det däremot vara olämpligt att använda begreppet heder, då det kan orsaka låsningar eller skuldkänslor.5 Professioner som möter individer som utsätts för begränsningar eller förtryck måste ha kunskap om den speciella problembild detta innebär. Ett exempel är att eftersom det anses skamligt att offentliggöra något som ska skötas inom familjen kan själva kontakten med myndigheter innebära ett ökat hot mot den utsatta. Den stora personalomsättningen inom innebär att kompetens- och metodutveckling behövs kontinuerligt.6 5.2.1Om hedersnormer och vardagsheder Hedersnormer och frågan om vad heder är kan se något olika ut i olika kontexter. Några gemensamma kännetecken är: Individens agerande anses påverka hela familjens anseende. Individens intressen anses vara underordnade familjens intressen. Individens sexualitet anses vara en angelägenhet för hela familjen. 4Wikström, E., och Ghazinour, M. (2013), Swedish experience of sheltered housing and conflicting theories in use with special regards to honour related violence,. 5Länsstyrelsen i (2013), Om våld i hederns namn. och socialtjänst om skyldigheten att se och hjälpa utsatta. (2012), Lås upp. 6Bak, M. (2013), Förebygga hedersrelaterat våld, hur gick det? Baks utvärdering av utbildningsinsatser gentemot i fyra mindre kommuner visade att utbildningen försvann ur det kollektiva minnet på bara på grund av personalomsättning, ointresse från chefer och politisk ledning samt för att utbildningsinsatserna var för kortvariga. I en av kommunerna hon granskade var åtta av nio socialsekreterare samt socialchefen nyanställda. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck Sexuella relationer är bara tillåtna mellan man och kvinna inom äktenskapet.7 Att följa könsnormer och könsroller är en förutsättning för att bli accepterad.8 Hedersetiken är en del av ett kollektivistiskt, hierarkiskt, patriar- kalt, konservativt och heteronormativt tänkande som har djupare rötter än både islam och kristendomen. Fenomenet finns i flera olika religiösa grupper.9 Grunden för hedersnormer är att individen är underordnad kollektivet, det vill säga familjen. Begreppet familj omfattar inte bara den närmaste familjen utan även övriga släktingar. I denna typ av utvidgade familj har barn och föräldrar både skyldig- heter och rättigheter mot varandra och även i förhållande till övriga släktingar. En person har olika formell status inom den utvidgade familjen beroende på sin position, ålder och kön. Systemet är hierarkiskt och starkt heteronormativt. Karakteriserande är också att en individs behov är underordnat det som anses vara kollektivets bästa. Kollektivet är i sin tur i mycket hög grad beroende av vilket anseende familjen och släkten har. Anseendet avgör det sociala kapitalet. Om en individ inte anses leva upp till vad som ses som respektabelt beteende kan de närmaste släktingarna känna skam och uppleva ett socialt tryck att få personen att inordna sig eller bli tillrättavisad. Detta innebär då allt från försök till övertalning till hot om utfrysning, grovt våld eller, i undantagsfall, mord. En person kan vara både offer och förövare. använder yrkesverksamma begreppet vardagsheder för att beskriva hedersrelaterade begränsningar eller förtryck som är en del av en persons vardagliga liv. Med detta menas då att en persons livs- utrymme, självbestämmande och rättigheter begränsas i varierande grad med hänvisning till god uppfostran och familjens anseende. Hedersrelaterade begränsningar och förtryck kan ta sig uttryck som att i vardagen: 7Darj, F. och , H. (2011), HBT och heder, s. 17. Punkt fyra kan förstås på ett sätt anses ingå i punkt tre (att individens sexualitet är en angelägenhet för hela familjen), men är viktig att ha med som ett sätt att markera det starka trycket på heterosexualitet och äktenskap. 8Holmberg Armijo, L. (2012), Lås upp. 9Däremot tycks det vara vanligare att de som utsätts för förtryck kommer från konservativt religiösa hem. Det innebär inte att stark religiositet leder till hedersförtryck. En minoritet av de ungdomar vars föräldrar var mycket religiösa uppgav någon form av hedersrelaterade begränsningar. Sambandet har visats även i andra studier, till exempel Högdin, S. Utbildning på (o)lika villkor, Alsteryd, A., Arnhed, J. (2012), Rätten till sitt eget jag. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck inte få gå ut, inte få gifta sig med vem man vill, inte få bestämma över sin egen kropp, sin sexualitet eller sitt liv, inte få delta i samhället på grund av krav hemifrån, ständigt vara bevakad och kontrollerad, behöva domineras av personer som anses vara ovanför i rang, och riskera att bli skickad utomlands för bra fostran. Liksom i andra former av våld mot närstående behöver det vardag- liga förtrycket inte innebära att fysiskt våld förekommer. Det finns ofta en gråzon mellan föräldrars rätt och skyldighet att uppfostra sina barn och vad som i själva verket bryter mot . Det kan göra det svårt för exempelvis personal i skolan att veta hur de ska agera när en elev begränsas hemifrån. 5.2.2Hedersrelaterat våld och hedersrelaterad brottslighet Ofta är hedersnormer en fråga om ett allmänt förhållningssätt gentemot familj och släkt,10 men ibland kan det urarta till våld och förtryck. Det finns många olika definitioner av hedersrelaterat våld och förtryck.11 Ofta definieras det som ett sätt att kollektivt kontrollera kvinnors sexualitet och lydnad. Enligt och länsstyrelserna är våldet hedersrelaterat när det ses och uttalas av kollektivet som en legitim, oundviklig handling för att straffa kvinnors olydnad, bevara familjens heder och värna om släktens sociala överlevnad.12 I sin definition ger myndigheterna tre exempel på när även pojkar och män kan drabbas. En hetero- och kvinnoinriktad definition måste alltså genast infoga tillägg om att även män och hbtq-personer kan drabbas. Även om det finns starka kopplingar till kvinnors sexualitet och reproduktion borde en 10Hanberger, A., m.fl. (2008), Regeringens insatser mot hedersrelaterat våld 2003-2007, s. 71. 11Både hos myndigheter och forskare. Se t.ex. Wikan, U. (2009), sb/d/14361 12Socialstyrelsen och Länsstyrelserna (2005), Nationellt konsultativt stöd för socialtjänst och andra verksamheter i arbetet mot hedersrelaterat våld. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck könsneutral definition därför vara mer användbar, särskilt när det gäller riskbedömningar. och ger en könsneutral definition av hedersrelaterad brottslighet: Hedersrelaterad brottslighet är brott riktade mot någon– ofta en släk- ting– som, enligt gärningsmannens och övriga släktens uppfattning, riskerar att vanära eller har vanärat gärningsmannens, släktens eller gruppens heder, i syfte att förhindra att hedern skadas eller förloras alternativt för att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern.13 Det allvarligaste hedersrelaterade förtrycket är ofta utstuderat och organiserat. Här finns ren tortyr eller påtvingade självmord, som de så kallade balkongmorden, tvångsgifte, våldtäkter, kidnappning, misshandel, dödshot, övergrepp i rättssak, skyddande av brottsling eller liknande. I de fall hederstänkande urartar till förtryck är det samhällets skyldighet att stå upp för grundläggande rättigheter till liv, hälsa och integritet. Det är också viktigt att poängtera att även om det kollektiva draget är starkt innebär det inte att alla medlemmar i en familj eller släkt ställer sig bakom hedersrelaterade begränsningar. Medvetenhet om detta minskar risken att missa att stödja någon som aktivt har motsatt sig förtryck. Personer som tar avstånd från våldet riskerar att själva utsättas för det och behöver stöd för sin egen säkerhet och för att förmås att göra en polisanmälan. är skyldig att hjälpa alla efter behov. Förslag: Omfattningen av hedersrelaterade begränsningar samt hedersrelaterat våld och förtryck ska kartläggas på nationell nivå av . Kartläggningen ska ta hänsyn till att såväl flickor och pojkar som kvinnor och män, inklusive hbtq-personer, utsätts för förtryck i hederskontext. 13 (2006), Hedersrelaterat våld. Det är i stort sett en svensk översättning av den som används av polisen i , som arbetat med hedersrelaterade brott: Honour based violence is a crime or incident, which has or may have been committed to protect or defend the honour of the family and/or community Honour Based Violence Strategy. , & Northern 2008, s. 5. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck I finns mycket skrivet om hedersrelaterat våld men bara en bråkdel av detta är kvalificerade kvantitativa studier av omfattning. Det finns exempelvis ingen officiell statistik över antalet mord, eller påtvingade självmord, i hederns namn. Tidigare studiers urval har dessutom uteslutit viktiga kategorier av personer som också kan utsättas. Länsstyrelserna genomförde på regeringens uppdrag en kart- läggning 2002–2003.14 I granskningen gjordes bedömningen att 1 500–2 000 kvinnor var utsatta för hot och våld som var heders- relaterat, men uppskattningen är osäker. Osäkerheten beror på att det endast rörde kända fall, alltså sådana som exempelvis kommit till kännedom. Mörkertalet är därför sannolikt stort. Metoderna och avgränsningarna var dessutom inte enhetliga, det fanns risk för dubbelräkningar och informationen byggde ibland på uppskattningar.15 Undersökningen gällde också bara flickor och unga kvinnor, inte vuxna kvinnor, pojkar eller män. Andra natio- nella studier om förekomst som har genomförts är undersökning och . undersökte förekomsten av hedersrelaterat hot och våld från nära anhöriga genom en enkätundersökning till drygt 5 000 gymnasieungdomar. Bortfallet i svaren var mycket stort men undersökningen tydde på att av flickorna och av pojkarna trodde att de inte själva skulle få välja sin livspartner.16 uppger i sin rapport att , 70 000 personer, av de unga mellan 16–har någon grad av begränsning angående vem de ska gifta sig med.17 I betänkandet Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap uppskattas att upp till 300 personer i upplever en akut risk att bli bortgifta.18 Utöver dessa större studier finns det regionala studier om före- komst. Även dessa riktar sig till unga. En studie från visade att av ungdomarna i gymnasiet (3,6 i högstadiet) 14En förteckning över länsstyrelsernas rapporter finns i (2007), Frihet och ansvar. En undersökning av gymnasieungdomars upplevda frihet att själva bestämma över sina liv s. 105. 15Socialstyrelsen och länsstyrelserna (2005), Länsstyrelsernas insatser mot hedersrelaterat våld. Även (2007), Frihet och ansvar. 16Socialstyrelsen (2007), Frihet och ansvar. 17Ungdomsstyrelsen (2009), Gift mot sin vilja. Särskilda insatser avseende hedersrelaterat våld och förtryck levde med hedersrelaterade begränsningar. Studiens analyskriterier utgick från kyskhetsnormer. Hedersrelaterade begräsningar urskildes i deras studie som att ungdomarna förväntades vara oskulder fram till äktenskapet, inte fick ha ett kärleksförhållande, var begränsade i umgänge med ungdomar av motsatt kön eller på annat sätt begränsade under skola och fritid.19 Även en studie bland högstadieungdomar i använde ett antal analyskriterier som utgår från kyskhetsnormer. Utifrån deras kriterier lever av flickorna och av pojkarna i högstadiet med hedersrelaterade begränsningar.20 I en studie av barn och unga som omhändertagits enligt socialtjänstlagen i visade sig en tredjedel av flickorna vara utsatta för hedersrelaterade begräns- ningar eller direkt brottslighet.21 bedömning om att 70 000 personer lever under begränsningar gäller bara för val av partner för personer i åldersgruppen 16–. Vuxna kvinnor som exempelvis vill skilja sig är dock en grupp som löper risk att utsättas för våld med hän- visning till heder. Dessa faller då utanför beräkningarna hos ovan refererade studier, vilket riskerar att ge en begränsad bild av hur problematiken ser ut. Exempelvis uppger vissa kvinnojourer att nästan alla de kvinnor som sökte stöd hos dem var utsatta för hedersrelaterat våld eller förtryck, och att endast en liten del av dem som söker hjälp är unga kvinnor. Majoriteten är mellan 25–och de allra flesta har barn. Dessa kvinnor är ofta extra utsatta då de har både sin egen och makens släkt emot sig.22 Att vuxna kvinnor är en stor grupp bland utsatta syntes även när kriminologer granskade alla fall hos polismästardistrikt som blev föremål för bedömning med checklistan Patriark. Även om yngre var vanligare än vuxna bland de utsatta så 19Alsteryd, A. och Arnhed, J. (2012) Rätten till ett eget jag. En enkätstudie om hedersrelaterade normer och begränsningar i . Studien är ett examensarbete på avancerad nivå på socionomprogrammet. Oskuld och heder. En undersökning av pojkar och flickor som lever under hedersrelaterad kontroll i stad- omfattning och karaktär, i Hedersrelaterat våld och förtryck i (2009). Här finns alltså en viss skillnad i antalet, som författarna till den senare studien () själva kommenterar. Ett skäl kan vara att Malmöungdomarna är äldre. Ett annat är att det var större andel privata skolor som lät ungdomarna besvara enkäten jämfört med Stockholmsstudien. Författarna till Malmöstudien framhåller att det kan ha påverkat resultatet. 21Schlytter, A. och , H.