sou · H2B313 · 2014-03-13 00:00:00 — Organisationen arbetar aktivt med kontaktförmedling i avsikt att förbättra tillgång till investeringar, både från investerarnas sida och från företagens. Man stärker även synligheten av företagsklustret kring östra , som växt från 200 nya bolag till att vara hem för runt 1 300 startups. Området får bidrag för att skapa förutsättningar att bli ett kluster för digitala företag28. Man har från regeringen infört skattelättnader kring investeringar, inom program som Scheme (SEIS)29 och Scheme (EIS)30. För att attrahera fler startups på en global marknad har man skapat ett speciellt tids- begränsat visum31. Detta visum är till för de som vill etablera en startup och ger rätt att utveckla en verksamhet. 25http:///gordon-browns-speech-on-building-britains-digital- future, 26https:///government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/206944/1 3-901-information-economy-strategy.pdf 27http:/// 28https:///government/news/pm-announces-50m-funding-to-regenerate-old- street-roundabout 29http:///seedeis/ 30http:///eis/index.htm 31http:///policyandlaw/guidance/ecg/vat/vat29/ 3Den digitala agendans sakområden – utvecklingen och insatserna I kapitlet åskådliggörs utvecklingen inom den digitala agendans 22 sakområden med utgångspunkt från ett urval av nyckelindikatorer. Vidare redogörs övergripande för agendans insatser och deras status. Mer detaljerad information om indikatorerna och insatserna finns på webbplatsen . 3.1Analys av utvecklingen inom sakområdena har som uppdrag att beskriva och analysera utvecklingen inom den digitala agendans strategiska områden i förhållande till det it-politiska målet. För att genomföra analysen arbetar kommissionen med nyckelindikatorer som speglar utvecklingen inom agendans 22 sakområden. Dessa har valts med hänsyn till regeringens mål och ambitioner inom it-politiken samt de mål som anges i den digitala agendan för . Nyckelindi- katorerna baseras på tillgängliga data och har tagits fram i sam- verkan med relevanta aktörer1. I första delbetänkande presente- rades indikatorer för följande fem sakområden: Entreprenörskap och företagsutveckling. 1 Se bilaga 3. Den digitala agendans sakområden Indikatorerna för dessa sakområden har reviderats efter ytterligare genomgångar. Framförallt har vi strävat efter färre indikatorer för respektive sakområde med ambitionen att få en mera överskådlig bild av utvecklingen. I förra delbetänkandet presenterades även ett preliminärt förslag på indikatorer för övriga 17 sakområden. Dessa är nu genom- arbetade och i detta kapitel presenteras indikatorer för den digitala agendans samtliga 22 sakområden2. I valet av indikatorer har internationell jämförbarhet varit ett urvalskriterium. Tillgången på befintliga lämpliga indikatorer varie- rar för de olika sakområdena. Antalet indikatorer med europeisk jämförbarhet är högre jämfört med sådana som medger en vidare internationell jämförbarhet. Ofta domineras toppen av de inter- nationella rankningslistorna av europeiska länder vilket gör pro- blemet mindre. För vissa sakområden finns väldigt få eller inga indikatorer som går att jämföra med omvärlden. Det blir då svårt att analysera utvecklingen mot det it-politiska målet eftersom det är formulerat i relation till omvärlden. För att ändå bedöma utveck- lingen har vi tittat på hur indikatorerna utvecklats eller hur långt ifrån ett maximalt resultat deras värde ligger. I vårt tidigare betänkande lyfte vi upp att indikatorer kan komma att styra utveck- lingen likväl som att mäta den. Det finns för- och nackdelar med det. Arbetet med indikatorer ska enligt vårt direktiv baseras på till- gängliga data. Det medför att vi inte gör nya primärdatainsamlingar för att skapa indikatorer i de fall data inte finns tillgängliga. På flera av de 22 sakområden som vi nu presenterar indikatorer på, medför det att vi inte har tillräckligt med indikatorer för att beskriva utvecklingen heltäckande för ett sakområde. I det här kapitlet presenteras de valda indikatorerna översiktligt tillsammans med de data som finns tillgängliga. En kort beskrivning av hur respektive område utvecklats presenteras. Det är att betrakta som en sammanfattande bild. I tabellerna visas placering i internationell rankning för de indikatorer där så är möjligt. Det fullständiga materialet med hänvisningar till källor presenteras på webbplatsen . 2 För en mera utförlig beskrivning av arbetsmetod och kriterier för urval av indikatorer hän- visar vi till avsnitt 3.1 i förra delbetänkandet (En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter, SOU 2013:31). Den digitala agendans sakområden Det digitala innanförskapet handlar om möjligheten att delta i alla aspekter av samhällslivet och att kunna utöva sina rättigheter och skyldigheter som medborgare. Ambitionen är att fler ska kunna använda internet och andra digitala tjänster i vardagen. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Med en ökad digitalisering av samhället öppnas nya möjligheter till delaktighet för grupper som tidigare delvis ställts utanför. De tek- niska hjälpmedlen ger till exempel grupper med olika former av funktionsnedsättningar nya möjligheter att kommunicera och ta del av information. De indikatorer som valts ut avser att följa hur olika grupper ges nya möjligheter att inkluderas i samhället samt att säkerställa att inte grupper exkluderas från digitaliseringens möjlig- heter. Vi har därför valt ut indikatorer som visar hur ett antal relativt basala internettjänster används. Det är tjänster som vi bedömer bör nå hela eller näst intill hela befolkningen. Inom ramen för det digitala innanförskapet framgår det att andelen personer i åldern 16–som använt internet regelbundet i har ökat från 2013. Andelen personer som anger att de aldrig använt internet har minskat från till 2013. Därmed kan det sägas att en stor del av den Den digitala agendans sakområden svenska befolkningen tagit det första steget mot att vara digitalt inkluderade. var fjärde land i sett till måttet låg andel icke-användare av internet. har vi tillsammans med , och legat bäst till i avseende att ha låg andel av befolkningen som aldrig använt internet. Resultaten avser befolkningen 16 till . Enligt rapporten och Internet 20133 beräknas det vara 1,1 miljoner människor som inte använder internet 2013. Den har, till skillnad från statistiken från ovan, inte någon övre åldersgräns i sitt urval. Av dem som uppger att de inte använder internet är det som anger att de är ointres- serade av att använda internet. Krånglig teknik uppges av ytter- ligare . Få uppger problem med tillgång till anslutning eller ekonomi som skäl till att man inte använder internet. Det har skett en ökning av andelen personer som har beställt varor eller tjänster på internet, från 2013. I senaste jämförelse rankades femma i , efter ettan . Internetanvändning via en mobiltelefon har snabbt gått från att vara en aktivitet som endast en mindre grupp i befolkningen utövade, till att bli något vi börjar betrakta mer som en basaktivitet för hela befolkningen. rankade som nummer ett i . Vi har nått av befolkningen på bara och tillväxttakten är fortfarande hög. Utöver att titta på olika digitala aktiviteter i hela befolkningen har vi valt att föra upp användningsgraden av E-delegationens rikt- linjer för webbutveckling. Riktlinjerna bygger på standarden WCAG4 och syftar till att skapa mera användbara och tillgängliga webbplatser. Här kan vi se att av de svenska myndig- heterna uppgav i E-delegationens undersökning att de använder sig av riktlinjerna i någon utsträckning (stor eller liten). (2013). Svenskarna och Internet 2013. 4Web Content Accessibility Guidelines. Den digitala agendans sakområden Andelen internetanvändare som läst dagstidningar eller magasin på internet har ökat från 2013. Vid rankningen 2012 placerades som trea i , en placering vi haft då vi klättrade några pla- ceringar i rankningen . Andelen internetanvändare som har gjort bankärenden på internet har ökat från 2013. Här placerar sig på en sjätte plats i en europeisk jämförelse, en position vi ungefär legat på under större delen av . ligger bra till i förhållande till det it-politiska målet när det gäller digitalt innanförskap. Vi innehar inte toppositionerna för de utvalda indikatorerna men avståndet upp till de ledande länderna i den europeiska rankningen är inte långt. och ligger ofta före oss. För flera av indikatorerna har historiskt legat lite bättre till relativt andra länder. Vi har emellertid nu nått så höga nivåer i att utvecklingen stannat av medan andra länder fortsätter att utvecklas. Användning av internet i mobiltelefonen är ett exempel på ett lite nyare fenomen som ännu inte nått samma mognadsnivå jämfört med övriga indikatorer. Det är den enda indikatorn för vilken placerar sig på första plats i rank- ningen. Den digitala agendans sakområden 3.1.2E-tjänster och information som grund för innovativa tjänster Sakområdet E-tjänster och information för innovativa tjänster handlar till stor del om det vi ofta kallar för öppna data inom ramen för e-förvaltning. Utöver att skapa en effektiv och innovativ för- valtning handlar området också om att tillvarata möjligheterna som öppna data ger för att skapa ekonomisk tillväxt. Öppna data betraktas som en viktig grund för nya innovativa tjänster och företag. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. I E-delegationens uppföljning av e-förvaltning inom statliga myn- digheter ställs frågor relaterade till området. Där framgår att andelen som säger sig bedriva ett aktivt arbete med öppna data har ökat från i kartläggningen vid den senaste kartläggningen som publicerades . Ett första steg till nytta är att göra data och tjänster tillgängliga. Nyttorna uppstår när data och tjänster återanvänds. Ett av de sätt de kan användas på är att andra utvecklar mobilapplikationer baserat på dem. Andelen myndigheter som kände till att andra skapat mobilapplikationer baserat på deras data eller tjänster ökade från mellan E-delegationens två uppföljningar. Den digitala agendans sakområden Aktivt arbete öppna data Det har relativt startats två nya index för att jämföra hur olika länder arbetar med öppna data. Dessa är Barometer som drivs av och Data Index. Index har definierat 10 statliga datakällor och undersöker hur tillgängliga dessa är med hjälp av nationella experter. ligger på en sjunde plats av möjlig fullpoäng. toppar indexet med sina följt av och . Indexet omfattar 70 länder. I Barometer, som också används i The Web Index, ligger på en tredje plats efter och . Även i deras kartläggning har ett antal datakällor definierats som man sen bedömer tillgängligheten för. Sammantaget ser vi en positiv utveckling för de indikatorer där tidsserier finns. placerar sig också högt i de internationella jämförelserna som fokuserar på öppna data. Vi har däremot en bit kvar till toppländer som och . Den övergripande ambitionen inom sakområdet Digital kompetens är att alla i arbetsför ålder ska ha en god digital kompetens för att bli anställningsbara eller kunna starta och driva företag. Ambit- ionen fokuserar på betydelsen av bred it-kompetens hos arbets- Den digitala agendans sakområden tagare och företagare. lyfter den digitala agendan fram företagens behov av professionell kompetens inom it-området. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Flera av den digitala agendans sakområden är beroende av att hela befolkningen har god digital kompetens. årliga sammanställningar gällande befolkningens internetkompetens visar att andelen med medelhög eller hög kompetens ökat till att 2013 vara i fall. Med detta placerar sig på tredje plats. Det kan jämföras med 2007 när vi placerade oss som 13:e land i samma rankning, vilket indikerar att utvecklingen gått snabbare i jämfört med många andra EU-länder. Baserat på de indikatorer där det finns internationella jäm- förelsetal framträder en bild av att befolkningen i som hel- het har en relativt hög digital kompetens. Den digitala agendans sakområden Andelen datoranvändare som skapat datorprogram med ett pro- gramspråk har ökat från 2012, vilket placerar på en andra plats i . Svenska företag har problem att hitta personer med rätt digital kompetens i rekryteringssammanhang. hade av alla företag med över 10 anställda upplevt rekryteringsproblem. Ur ett bredare perspektiv tycks dock svenskarna i allmänhet anse sig ha tillräcklig digital kompetens för att kunna utföra sitt jobb. Det fram- går att av arbetskraften anser sig ha tillräcklig kompetens för att det inte skulle hindra dem om de skulle söka ett nytt jobb . Det är den högsta andelen bland de europeiska länderna. Då 2012 genomförde kunskapstester i den vuxna befolkningen, som gick ut på att lösa problem i teknik- intensiva miljöer, toppade rankingen som nådde kunskapsnivå 2 eller 3 (de två högst möjliga resultatnivå- erna). Sakområdet är ibland svårt att särskilja från några av de andra sakområdena i den digitala agendan. Satsningar på digital kompe- tens tangerar eller överlappar insatser inom områden såsom Skola och undervisning, Digitalt innanförskap, Jämställdhet eller Entre- prenörskap och företagsutveckling. Sammantaget ligger högt eller i tätposition i ett euro- peiskt perspektiv för många av indikatorerna som mäter den all- männa digitala kompetensen i hela befolkningen. Det är ett område Den digitala agendans sakområden som ligger nära sakområdet Digitalt innanförskap inom vilket också presterar väl. Vi är det land som näst efter upplever störst rekryteringsproblem i fråga om profes- sionell it-kompetens och har högst andel anställda i utpräglade it- företag. Över tid har en viss tillväxt skett för andelen sökande till högre it-utbildningar. Ambitionen för sakområdet är att användning av it och internet ska präglas av säkerhetsmedvetande och tillit. Privata och offentliga aktörer behöver verka för att skapa säkra nät, produkter och tjänster. Tillsammans med en digitalt kompetent befolkning ska det leda till en högre tillit. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. De utvalda indikatorerna syftar till att mäta säkerhetsmedvetande och kompetens hos befolkningen. Det är därmed nära besläktat med området Digital kompetens. Man kan tänka sig att området i sin tur påverkas av antalet it-incidenter och hur säker den över- gripande infrastrukturen i landet, något som berörs under sak- området Samhällets Informationssäkerhet nedan. Det har skett en positiv utveckling på flera områden som är relaterade till individers säkerhetsmedvetande och tillit. var det av den svenska befolkningen som ansåg att deras Den digitala agendans sakområden digitala kompetens är tillräcklig för att skydda sina personliga data. I var det sex länder som hade högre andel. upp- gav av svenskarna att deras digitala kompetens är till- räcklig för att skydda sin dator från virus eller andra datorinfektioner. Det placerade oss på en andra plats i den europeiska rankningen. På frågan om individer anser sig ha tillräcklig information för att hålla sig uppdaterade om säkerhet på internet är det ungefär hälften av befolkningen som instämmer. Vi ser också en stark minskning av andelen internetanvändare som säger sig vara mycket eller ganska mycket oroliga för kreditkortsbedrägerier. är det av befolkningen som uttrycker en sådan oro medan det var . Sammantaget och i likhet med sakområdet Digital kompetens står sig relativt väl mot omvärlden. Vi placerar oss högt i jäm- förelse med övriga när det gäller befolkningens kompetens att hantera sin egen digitala vardagssäkerhet, och ser det ut som att svenskarna får allt större tillit till internet. Den offentliga förvaltningen spelar en betydelsefull roll som stor beställare av tjänster, men också som tillhandahållare av offentliga tjänster. Därför är en effektiv offentlig förvaltning av vikt för att Den digitala agendans sakområden förenkla vardagen för företagare och privatpersoner. Ambitionen med insatserna och åtgärderna inom sakområdet är således att effektivisera den offentliga förvaltningen för att därigenom skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. har tagit fram ett nytt ramverk för att följa upp e-förvaltning i . Det presenterades delvis i rapporten eGovernment Benchmark 20125 och kommer att ytterligare presenteras . De valda indikatorerna i det här avsnittet grundar sig än så länge i första hand på andra indikatorer. bör en harmonisering eftersträvas. E-delegationen är den aktör som arbetar med att följa upp den offentliga förvalt- ningens digitalisering. För fördjupningar och ytterligare information om den nationella utvecklingen bör deras kartläggningar och rapporter användas. Den digitala agendans sakområden När det gäller antalet offentliga tjänster som finns tillgängliga via internet har utvecklingen gått snabbt framåt. Mellan har andelen av ett antal utvalda offentliga e-tjänster för privatpersoner fördubblats, från 2010. Det innebär att , tillsammans med åtta andra länder, ligger på en förstaplats i jämförelse med övriga EU-länder. låg först i rankningen men tappade i utvecklingstakt jämfört med ett antal EU-länder, och placerades på plats 2006–2007 för att 2010 återta förstaplatsen. När det gäller tjänster riktade mot företag låg , tillsammans med ett stort antal EU-länder, i topp 2010 av tjänsterna till- gängliga via internet. Dock gick utvecklingen i något lång- sammare än flera av EU-länderna då låg på trettonde plats och inte avancerade till att vara ett av de ledande länderna i EU. Dessa två indikatorer över tillgänglighet bör ersättas då de inte längre särskiljer de främsta länderna från varandra på ett tydligt sätt. av myndigheterna anger att arbetet med e-för- valtning har inneburit att de har kunnat höja sina servicenivåer till privatpersoner och företag. Det är en indikator som hade en positiv utveckling. När det gäller invånarnas användning av e-förvaltningstjänster skedde det en ökning från 2008 till Den digitala agendans sakområden Både avseende företagens och invånarnas användning har till- växten planat ut . Utifrån de indikatorer vi valt ut för området rankar bra mot det it-politiska målet. På två av indikatorerna rankas vi som nummer ett. I eGovernment Benchmark 2012 rankar väl mot andra länder utan att ligga i topp för de indikatorer som ingår. Den övergripande ambitionen för sakområdet Entreprenörskap och företagsutveckling är att it:s potential ska tillvaratas för att öka före- tagens tillväxt, konkurrenskraft och handel. Den inriktning som beskrivs i den digitala agendan kan delas in i två huvudsakliga spår. Det första handlar om it-lösningar som leder till effektivare admin- istration för företagen i kontakterna med myndigheter. Även myn- digheternas användning av e-upphandling kan delvis ingå här. Det andra spåret handlar om hur en ökad it-användning bland företag kan öka deras konkurrenskraft eller ge tillgång till nya marknader. Vikten av att främja den gränsöverskridande handeln inom EU tas också upp. Även vikten av att förbättra förutsättningarna för vidare- utnyttjande av offentlig information från myndigheter tas upp. Den digitala agendans sakområden Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Inom området företagsutveckling finns en relativt god tillgång på indikatorer, speciellt när det gäller graden av digitaliserade affärs- processer. Även om it-användningen bland företag ökat successivt de sen- aste tio åren noterar vi en relativt låg tillväxttakt . När det gäller småföretag med 1–9 anställda så har andelen som har en webbplats legat mer eller mindre . med över 10 anställda som säljer varor och tjänster online har gått från 2013. Trots denna mindre ökning placerar sig på fjärde plats i . När det gäller att skicka och ta emot e-fakturor samt att skicka in offerter i e-upphandlingssystem hamnar på 15:e respektive 13:e plats i . Det är av alla företag med 10 anställda eller fler som skickat in en offert online medan skickar eller tar emot e-fakturor som går att processa automatiskt. Den digitala agendans sakområden Skicka och ta emot e-faktura Andelen små och medelstora företag som använder sig av affärs- system är enligt siffror . Det är en indikator för vilken placerar sig överst i den europeiska rankningen. I statistik från Tillväxtanalys över antalet nystartade företag i framgår att andelen som är inriktade mot it har en svagt nedåt- gående trend . I jämförelse med övriga EU är i vissa avseende bland de ledande när det gäller tillgång till teknik men inte i lika stor utsträck- ning när det kommer till användandet. Det finns viss variation mellan indikatorerna men sammantaget ligger inte i toppen när det gäller företagens användning av digitaliseringens möjligheter. Ambitionen för sakområdet är att det nationella arbetet inom e-hälsa inriktas på att skapa synliga och konkreta förbättringar för tre huvud- sakliga målgrupper: individen, vård- och omsorgspersonal samt beslutsfattare inom hälso- och sjukvården och . Den digitala agendans sakområden Kolumnen # anger placering i ranking av länder, i de fall det finns tillgängligt för den aktuella indikatorn. Kolumnen ID är en unik beteckning (utan specifik ordning) som finns på tillsammans med fullständiga källor och länkar för varje indikator. Identifierade indikatorer visar privatpersoners användning av hälso- information och tjänster via internet. Området är stort och det finns behov av att identifiera ytterligare indikatorer för att få en rätt- visande bild av utvecklingen och måluppfyllnad av det it-politiska målet. Vi har så här långt inte kunnat identifiera flera inter- nationellt jämförbara indikatorer för sakområdet. Andelen svenskar som använt internet för att boka tid med läkare uppgick . Det är det enda år för vilket data finns tillgänglig så det går inte att Den digitala agendans sakområden utläsa någon trend . Tittar vi istället på hur stor andel som använt internet för att endast söka hälsorelaterad information uppgår andelen av befolkningen. Det är en ökning . har andelen regelbundna internetanvändare ökat . är av befolkningen anslutna till den nationella tjänsten Mina Vårdkontakter6. Anslutningsgraden till tjänsten har en god tillväxt så här långt. Det är svårt att ge en sammantagen bild baserad på så få indikatorer inom ett så stort sakområde som Vård och omsorg. I användningen av internet relaterat till hälsoinformation ser vi att svenskarna placerar sig relativt väl jämfört med övriga vilket delvis är resultatet av en generellt hög andel internetanvändare. Ambitionen för sakområdet är att elever och lärare dels har tillgång till moderna lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning, dels att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kom- munikation, skapande och lärande.