sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — 12Generalläkarens inspektion i , daterad (2013- 0026-70). 13Åtgärder med anledning av Försvarsmaktens FMUK 2012-1, daterad (802 810:61698). Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering 10.5.1Generalläkarens tillsynsrapport, m.m. Generalläkarens tillsynsrapport belyser en processinspektion av hög- kvarteret/ koncernledningen 2011 och inspektioner av insatsför- bandet i och 2013. FMUK:s undersökning och rapport avser analys, slutsatser och rekommendationer avseende dels en individ som påverkats av sin tjänstgöring och dels omhändertagande av personal med mental ohälsa vid internationella insatser. FMUK:s rapporter är resultat av en internutredning inom För- svarsmakten utförd av en , av vilka en är medicinskt kunnig. Utredningen kan notera att den generellt största utmaningen med interna utredningar är vad som kan benämnas som beroendebias, med vilket avses att det finns en risk för systematiska fel på grund av att de som genomför utredningen själva tillhör organisationen. Utred- ningen anser dock vid genomgången av rapporten att den ter den sig grundlig och genomförd av kunnig personal som tagit sig an upp- giften på allvar. Beskrivningar och slutsatser ter sig också rimliga varför den eventuella risken för beroendebias i detta fall får bedömas som låg. Representanter från Generalläkaren respektive FMUK har även redovisat och kommenterat undersökningarna och resultaten munt- ligen för utredningen . Generalläkaren och FMUK beskriver förekomsten av ett antal problem såväl centralt i myndigheten som på fältet, vilka samman- fattningsvis kan beskrivas enligt följande: -personalfunktionen har uppvisat brister när det gäller lyhördhet, uppföljning och förmåga att agera -chefer har inte uppmärksammat och förstått situationen -situationen hade med stor sannolikhet kunnat ha hanterats bättre om det systematiska arbetsmiljöarbetet fungerat på avsett sätt -brister i dokumentation och uppföljning ledde till sen upptäckt och att åtgärder inte vidtogs i tid -personalfunktionen borde ha agerat aktivt på plats och upprättat en arbetsskadeanmälan Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering -det finns oklara ansvarsförhållanden, okunskap om arbetsfördel- ning, resurser och kompetenser avseende arbetsmiljöärenden på central nivå -det saknas ett fungerande system för att fånga upp signaler från enskilda -det finns brister i den systematiska uppföljningen av den en- skilde och de påföljande bristerna i agerandet vid hemkomsten FMUK har mot bakgrund av vad som framkommit lämnat följande rekommendationer: -validering av verksamhetssäkerhetssystem bör ske och ansvaret för dessa frågor bör tydliggöras i organisationen -systemet och resurserna för stöd till personal med mental ohälsa vid internationella insatser bör organiseras så att ansvar och sam- arbetsformer tydliggörs -det krävs system för vårddokumentation som gör det möjligt att genomföra systematisk uppföljning FMUK:s tilläggsuppdrag att undersöka hur myndigheten omhän- dertar personer med mental ohälsa vid internationella insatser har resulterat i huvudsak i följande slutsatser: -det är många olika funktioner och enheter som är inblandade i uppgiften att stödja personal med mental ohälsa -det finns otydlighet i organisationen och bristande förmåga att styra och utveckla dessa funktioner -vissa delar av organisationen saknar resurser och kompetens på området -vissa befattningshavares placering begränsar utvecklingsmöjlig- heterna -Försvarshälsans regionalisering har inneburit en ledningsstruktur som medfört minskad flexibilitet, tillgänglighet och styrnings- möjlighet -avsaknad av datoriserat system för vårddokumentation vid inter- nationella enheter leder till kvalitetsbrister och brister i att syste- matiskt kunna följa upp individer Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering -rehabiliteringsfunktionen har begränsad kompetens och det sak- nas ansvarig verksamhetschef vid -det medicinska stödet till personal ute i insatserna fungerar dock väl Enligt FMUK måste identifierade brister avseende organisation, led- ning, samarbetsformer, kompetenser och resurser åtgärdas och man föreslog där myndigheten att verka för att: -ansvar, uppgifter och befogenheter tydliggörs i organisationen när det gäller ledning av myndighetens sjukvård och rehabilitering -insatsorganisationens hälso- och sjukvård bör samordnas med Försvarshälsan -förstärka resurser och kompetenser och kunskapsnivå inom områdena mental hälsa och företagshälsovård -skapa ett fungerande system för vårddokumentation vid inter- nationella insatser Försvarsmakten har mot bakgrund av vad som anges i ovan redo- visade tillsynsrapporter och undersökning lämnat följande uppgifter och synpunkter till utredningen. Försvarsmakten anger att myndigheten i en skrivelse14 har redogjort för vilka åtgärder som vidtagits med anledning av generalläkarens rapport efter inspektion. Sammanfattningsvis anger myndigheten att ansvaret för hur hälsoskyddsfrågor hanteras är delegerat till för- bandschefer. Klagomål som inkommer hänvisas till avdelning som verksamhetsstyr den verksamhet som är föremål för klagomålet. De delar som kan ha en påverkan på veteraner och anhöriga gäller främst kompetens hos insatsstaben vad avser hälsoskydd, förplägnads- tjänst samt egenkontroll och erfarenhetshantering. Inom samtliga dessa områden har myndigheten vidtagit ett antal konkreta åtgärder . Exempel på detta är att vid omorganisationen av högkvarteret 2013 har befattningar inom hälsoskydd och sjukvård tillförts insatsstaben och rollspelet mellan insatsledningen och pro- duktionsledningen tydliggjorts, bland annat genom myndighetens 14 HKV , 22 100:50258. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Vidare har en ny funktion för erfarenhetshantering inrättats. Ett flertal seminarier har genomförts liksom ett antal för- ändringar i ledning, styrning och regelverk samt rapporter tagits fram. Försvarsmakten uppger att myndigheten har i skrivelse15 redogjort för vilka åtgärder som vidtagits eller skulle vidtas med anledning av påpekandena i tillsynsrapporten. Myndigheten har gett ansvariga i myndigheten i uppgift att rätta till påtalade brister. Försvarsmakten noterar att de områden som berör hälso- och sjuk- vårdstjänst är utlämning av patientjournaler och tillgängligheten på vårdpersonal i helikoptrar. Myndigheten har sett över rutinerna som har förbättrats. Försvarsmakten uppger att myndigheten även i detta fall i en skriv- else16 har redogjort för vilka åtgärder som vidtagits med anledning av tillsynsrapportent. Sammanfattningsvis så påbörjade myndigheten arbetet med egenkontroll i form av ett samarbete mellan insatsstaben (INSS/J4) och förbanden i . Ett första utkast togs fram och riskanalys genomfördes. Rutiner tas fram löpande. Inom insats- staben genomfördes ett arbete med att få till stånd ett systematiskt egenkontrollabete vid alla myndighetens instanser. Ytterligare åt- gärder har vidtagits. Försvarsmakten har vidare med anledning av påpekanden i general- läkarens inspektion av FS 24 utvecklat tydligare rutiner för hantering av läkemedel, ordinationsrutiner och dokumentation. Vidare har ett digitalt journalsystem införts som medger säker över- föring till . Försvarsmakten uppger att man har med anledning av de rekom- mendationer som lämnats tagit fram kommentarer och svar på dessa rekommendationer och att de skulle föredras för myndighetens led- 15HKV , 22 100:59280 inkl. två bilagor. 16HKV , 22 100:60114 inkl. en bilaga. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Myndigheten kan därför inte närmare delge utredningen hur myndigheten avser att åtgärda de olika problem som pekar på. Försvarmakten uppger emellertid att ett antal olika råd finns för frågor som ska belysas eller hanteras på särskilt sätt, bland annat finns ett medicinskt råd, ett rehabiliteringsråd, m.m. samt ett veder- taget system för avvikelsehantering. För att hantera frågor som berör flera av dessa specialområden, och som berör veteraner, har myndigheten etablerat ett veteranutredningsråd. Exempel på ären- den som kan hanteras i råden är bristande ledarskap, trakasserier, kränkningar och mobbing som har lett till psykisk ohälsa eller annan multipel problematik. Sedan lämnade sin rapport har ett omfattande arbete genomförts för att omhän- derta rekommendationerna. Myndigheten har bland annat genom- fört en omorganisation av högkvarteret och intagit en ny organisa- tion där uppgifter och ansvar är tydligjorda ur ett arbetsmiljöperspektiv. Chefen för produktionsledningen har ett entydigt arbetsgivaransvar och arbetsmiljöansvar, som inklude- rar krigsorganisationens utveckling och förberedelser inför inter- nationella insatser. Denne är också vårdgivare i myndigheten och leder den regionaliserade Försvarshälsan. Försvarsmakten uppger vidare att myndigheten har vidare utfärdat en ny arbetsordning för myndigheten där bland annat ansvaret för det systematiska arbetsmiljöarbetet, jäm- ställdhetsarbete, jämlikhetsarbete, försvarspsykologi, värdegrunds- arbete, rehabiliteringsarbete, veteranverksamhet och anhörigverk- samhet har tydliggjorts Försvarsmakten har även i syfte att stärka uppföljningen av vete- raner och stödet till dessa och deras anhöriga inrättat den utveck- lade och förstärkta veteranenheten. Enheten består av 17 personer, bland annat ett flertal psykologer. Myndigheten har tidigare utökat antalet psykologer vid den regionaliserade Försvarshälsan och myn- digheten bedömer att den nu är en av de psykologtätaste myndig- heterna, utöver hälso- och sjukvården. Försvarsmakten anger att man har även infört digitaliserade vård- dokumentationssystem för dokumentation och överföring av infor- mation till . Försvarsmakten framhåller att krigsförbandens sjuk- vårdsorganisation, Försvarshälsan (företagshälsovården) och sjuk- vårdsorganisationen i de internationella insatserna samt den civila hälso- och sjukvården är kravsatta olika och lyder under delvis olika Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Krigsförbanden består till huvudsak av deltidstjänst- görande, de internationella insatserna bemannas av tillfälligt rekry- terade i stor omfattning och Försvarshälsan har främst rollen som företagshälsovård medan sjukvårdshuvudmännen bedriver sjukvård utgående från nationella lagar och regler. Försvarsmakten har i detta sammanhang påpekat att myndigheten har inhämtat information om den danska modellen för omhänder- tagande av veteraner samt studerat och värderat denna närmare. Myn- digheten noterar att den danska modellen för omhändertagande av veteraner med mental ohälsa omfattar de kontinuerligt anställda, i mindre del de som är deltidstjänstgörande. Den danska modellen verkar regionalt och är även uppbyggd på civilt upphandlat stöd som utförs lokalt eller regionalt. 10.5.2Veteranpolitikens genomförande – enkätundersökning Försvarsmakten gav företagen Beyond Reach17 respektive Demoskop18 uppdrag att genom fallstudier och enkätundersökningar belysa hur fyra individer som blivit svårt skadade under sin tjänstgöring i en internationell militär insats uppfattade hur vården och omsorgen hade fungerat och vad personal i Försvarsmakten som arbetar med dessa frågeställningar anser om hur verksamheten fungerar. Genom fallstudierna och enkätundersökningarna framkomer ett antal problemområden, såväl vad gäller myndighetens interna arbete med veteran- och anhörigfrågorna som i samverkan med berörda externa aktörer. I fråga om myndighetens interna arbete framkommer brister inom följande områden: -behov av tydligt informations- och presentations material -brist på kunskap inom myndigheten och att man är dåligt för- beredd -otydlighet i riktlinjer och bristande likvärdighet i implemente- ring mellan förbanden 17Veteranpolitiken – Försvarsmakten, . 18Presentation – Implementering av veteranpolitik (). Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering -resursbrist och viss otydlighet i fråga om befogenheter och an- svarsfördelning, samt bristande likformighet mellan förbanden -problem uppstår när Försvarshälsan inte finns på den aktuella orten -behov av fler heltidstjänster och utökad sjukvårdspersonalstyrka -tydligare information om ansvarsfördelning -ökad tydlighet krävs när det gäller arbetsbeskrivningar och arbets- innehåll för tjänster/roller kopplad till veteranärenden både på lokal och central nivå inom Försvarsmakten -ökad tydlighet och information runt det livslånga uppföljnings- ansvaret -vård och rehabilitering bestäms av en rad olika omständigheter, som anställningsform, annat arbete eller arbetslös, arbetsgivare, militär grad, förbandets erfarenhet av veteraner, m.m. Av enkätundersökningen framkommer vidare att det finns problem i samverkan med externa aktörer inom bland annat följande områden: -samarbetet med kommuner, landsting och fungerar mindre bra -det finns ofta bristande kunskaper kring veteranfrågor bland exter- na aktörer som landsting, kommuner, försäkringskassa och arbets- förmedling -landstingen har ofta inte har rätt kompetens för att kunna ta emot veteraner och att dessa inte prioriteras -problemen består i omfattande byråkrati, bristande kunskap om de nya reglerna och dålig förståelse för veteranernas speciella situation bland verksamma inom dessa myndigheter -det finns okunskap, ointresse och bristande förståelse från övriga civila samhället -det finns bristande förståelse inom sjukvården, bl.a. är den civila sjukvården inte anpassad för de specifika skadorna och sjuk- domsbilderna, särskilt avseende psykiatrin -det är svårt att få kontakt med någon som har hand om veteran- frågor i kommunerna Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering 10.5.3Veteranerna och deras anhöriga om veteranpolitiken – enkätundersökning På uppdrag av utredningen har en forskargrupp på () genomfört en enkätundersökning som riktat sig till enskilda veteransoldater och deras anhöriga.19 Syftet med enkätundersökningen har varit att undersöka om de svenska militära veteranerna uppfattar att det har skett någon förändring i hur veteran- frågor hanteras efter införandet av den nya veteransoldatpolitiken. Studien bygger på information från över tusen svenska veterans- oldater som deltagit i internationella militära insatser före och efter 2008 samt anhöriga till veteraner.20 Sammantaget har 1 217 veteraner (enkätsvar) av de 2 451 vetera- nsoldater som enkäten riktade sig till besvarat enkäten, vilket ger en svarsfrekvens på . Någon motsvarande siffra för enkäten som riktade sig till anhö- riga till veteranerna är inte möjlig att beräkna då ett riktat urval av anhöriga kombinerades med att en länk till undersökningen fanns tillgänglig på anhörigorganisationen . Dock bedöms svarsfrekvensen från samtliga grupper vara god. I undersökningen delades veteransoldaterna in i tre grupper: -anställda i Försvarsmakten och som tjänstgjort i en eller flera internationella insatser , -tidigare anställda i Försvarsmakten och som tjänstgjort i en eller flera internationella insatser -anställda eller tidigare anställda i Försvarsmakten och som tjänst- gjort i en eller flera internationella militära insatser efter 2008. 19Enkäten redovisas närmare i bilaga 8. 20Underlaget till enkäten är utformat efter veteransoldatpolitikens olika delområden som handlingsplan för arbetet med anhörig- och familjefrågor, bestämma insatsfrekvens, medicinsk omhändertagande, internationell tjänstgöring och dess meritvärde och information och öppenhet samt inrättandet av en veteranadministration. Utifrån dessa kategorier fick forskargruppen i uppdrag att formulera frågor eller påståenden. För en komplett redogörelse se bilaga 8. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Sammanlagt deltog veteransoldater från 14 olika internationella militära insatser i enkäten, varav det största antalet svar inkom från de som tjänstgjort på samt i , och . Det är dock förenat med svårigheter att ge en samlad bild av de olika insatser som de medverkande veteransoldaterna har medverkat i eftersom de allra flesta har tjänstgjort i flera insatser och i olika insatsområden (länder). Sammantaget indikerar undersökningen att av de tre grupperna är den mest positiva gruppen till veteransoldatpolitikens genom- förande den som omfattar veteransoldater som tjänstgjort efter 2008. Minst positiva till politikens genomförandes är gruppen som avslutat sin anställning i Försvarsmakten och som tjänstgjort . Av enkäten kan också vissa mönster urskiljas. Veteransoldater- nas uppfattning om kontakt med och stöd av Försvarsmakten in- dikerar att åtgärder bör vidtas. Motsvarande kan anses gälla, fast i mindre utsträckning, när det gäller möjligheten att påverka insats- längd och insatsfrekvens samt meritvärdet av tjänstgöringen. kan noteras att åtgärderna för att ge veteranerna och deras anhöriga erkänsla för gjorda uppoffringar och veteranadmi- nistrationens arbete är de områden som haft mest positivt genom- slag. Det kan också noteras att de anhörigas svar följer veteransolda- ternas vad gäller omdömena för information, öppenhet och erkänsla samt sämre när det gäller arbetet med bland annat försäkringsfrågor. Vad gäller synen på kontakten med Försvarsmakten har de an- höriga en mer negativ syn än veteransoldaterna Nedan redovisas närmare resultaten från olika delområden. I enkäten ställdes den generella frågan Hur pass bra anser du att Försvarsmakten har genomfört följande satsningar inom veteranpoliti- ken med ett antal följdfrågor, se bilaga 8. Av svaren framkommer att det i samtliga frågor finns det betydande skillnader mellan de har avslutat sin anställning i Försvarsmakten och som tjänstgjorde i jämförelse med de övriga två grupperna. Den mest positiva gruppen veteransoldater är den som har gjort tjänstgjort i en insats efter 2008. Den mest kritiska gruppen är den Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering som lämnat Försvarsmakten och som tjänstgjorde . Åtgärder för att stärka det medicinska omhändertagande av fysiska skador i fält är de som värderas högst av samtliga grupper. Arbetet med tydligare hantering av försäkrings- och ersättningsfrågor efter hemkomst har fått minst uppskattning. Resultaten indikerar att Försvarsmakten utvecklat stödet med hantering av stresspåverkan efter hemkomsten och arbetet med an- hörig- och familjefrågor, även om dessa satsningar inte upplevs som väl genomförda eftersom medelvärdet är vare sig bra eller dåligt. Kontakt med och information från Försvarsmakten I enkäten ställdes frågor om hur veteransoldaterna uppfattar kon- takten med Försvarsmakten för den internationella insatsen. Även på detta område finns betydande skillnader mellan grupperna. De veteransoldater som genomfört internationella insatser efter 2008 är betydligt mer positiva när det gäller kontakter med utsänd personal i jämförelse med de veteranser som tjänstgjort . Motsvarande gäller hanteringen inom Försvarsmakten av kritik som riktats mot den enskilde eller förbandet, Även här är dock medelvärdet nära 3, vilket visar att även om kommunikationsfrågor- na har förbättrats så finns det utrymme för förbättringsåtgärder. När det gäller kontakt med anhöriga/närstående så är de veteran- soldater som lämnat Försvarsmakten och som tjänstgjort som är mest negativt inställda. Av undersökningen framkommer att de flesta veteraner upplever ingen förändring i synen på meritvärde av internationell tjänstgöring, som flertalet dock anser fungerar bra, eller att det har förbättrats. En liten andel anser dock att meritvärdet minskat. Undersökningen indikerar att möjligheten att påverka insatsfrekvens och längd är också något som veteransoldaterna anser fungerar bra, även om de flesta inte sett någon förändring. Här är det fler, cirka en femtedel som anser att det inte skett någon förändring och att Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering möjligheterna att påverka är dåliga. Det kan vara värt att notera att en grupp, de veteransoldater som tjänstgjort och stannat kvar inom Försvarsmakten, ser en försämring i större utsträckning än de övriga grupperna. Erkänsla och uppmärksammande av veteraner Av undersökningen framkommer att veteransoldaterna uppskattar den uppmärksamhet i form av ceremonier som finns. Det som är minst uppskattat är minnesmonumentet, men övriga åtgärder är högt uppskattade. Av undersökningen framkommer att de veteransoldater som fort- farande är anställda i Försvarsmakten och som har tjänstgjort är de som har bäst kännedom om Försvarsmaktens handlings- plan för arbetet med veteran- och anhörigfrågor, vilket indikerar att kommunikationen inom myndigheten är relativt god. Vidare är det gruppen av veteransoldater som är an- ställda i Försvarsmaken och som gjort internationella insatser som har mest kännedom om veteranadministrationen. Cirka en femtedel av de som tjänstgjort anger att de har varit i kon- takt med veteranadministrationen. För de som tjänstgjort efter 2008 är det endast som varit i kontakt med administra- tionen. Vidare framkommer att av de veteransoldater som svarar att de har haft kontakt med veteranadministrationen uppger att de uppfattar kontakten som bra eller mycket bra. En mindre andel uppfattar kontakten som dålig eller mycket dålig. Anhöriga – information och stöd I enkäten har även anhöriga till veteransoldaterna getts möjlighet att besvara frågor om hur de uppfattar att Försvarsmakten hanterar veteransoldatfrågor. Av undersökningen framkommer att anhöriga anser att Försvars- maktens information och öppenhet är bra men, i likhet med vetera- nsoldaterna, att arbetet med försäkringsfrågor fungerar dåligt. Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering Anhörigas kontakt med Försvarsmakten De anhöriga fick även frågan hur de uppfattat kontakten med För- svarsmakten under den anställdes tjänstgöring i insatsen. Av de anhörigas svar framkommer att det finns en diskrepans mellan hur veteransoldaterna uppfattar att Försvarsmakten hanterar kommuni- kationen med anhöriga och hur anhöriga själva ser på saken. Unge- fär en femtedel av anhöriga har inte varit kontakt med Försvarsmakten deras partner varit i utlandet. Anhörigas syn på erkänsla, m.m. Även anhöriga har tillfrågats om hur de uppfattar att veteransoldater uppmärksammas. Även här visar resultaten att de ceremonier som utförs är viktiga även för de anhöriga. Anhörigas kännedom om veteranadministrationen I undersökningen anger endast en fjärdedel av anhöriga/närstående att de känner till att det finns en veteranadministration. Något fler, cirka en tredjedel känner till att det finns en handlingsplan för stöd till veteransoldater. Endast två personer från gruppen med anhöri- ga/närstående anger att de varit i kontakt med veteranadministra- tionen och att den kontakten var bra. Här antyder resultaten att arbetet med att nå anhöriga och närstående kan förbättras. I enkäten fanns även utrymme för att lämna synpunkter på genom- förandet av veteransoldatpolitiken. Under arbetet med undersökningens genomförande framkom- mer att intresset och engagemanget för veteransoldatfrågorna bland veteransoldaterna är mycket stort och forskarna vid har även tagit emot många telefonsamtal från veteransoldater. Några har även skrivit brev för att komplettera sina enkätsvar. En sammanställning av de öppna kommentarerna återfinns i bilaga 8. Nedan redovisas några av de synpunkter som lämnats: Veteranpolitiken – uppföljning och utvärdering -Försvarsmakten är dålig på uppsökande verksamhet. -hemkomstsamtal som erbjuds kommer dels för snabbt inpå hem- komst och utförs ibland av personer som inte förstår vad vete- ransoldaterna har varit med om -eventuell påverkan av tjänstgöringen i en internationell militär insats kommer hemma, allt från till , och att det är svårt för veteranerna att veta vart de ska vända sig efter att har passerat -vissa veteransoldater har svårt att be om hjälp -det är bäst att samtala med andra veteraner som varit med om lik- nande situationer och händelser, men att detta borde ske genom Försvarsmaktens försorg och inte genom frivilliga initiativ