sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — Detta hänger samman med näthatsproblematiken, barn kränker varandras integritet kanske utan att ens reflektera över det, och barn behöver också bättre kunskaper kring att själva skydda sin integritet från kränkningar. – en kommission för den digitala agendan Regeringen har beslutat om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I agendan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder som ska bidra till att nå det it- politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. uppdrag är att verka för att det it- politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Detta ska ske med hänsyn till det huvudsakliga ansvar som respektive myndighet och departe- ment inom har för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken. Kommissionen ska ha i huvuduppdrag att: utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av upp- draget att verka för det it-politiska målet, analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, visa på digitaliseringens möjligheter, kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digitala agendan, och samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitali- sering. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Kommissionen ska därefter lämna delrapporter med analyser av utvecklingen samt förslag till åtgärder. I samband med detta ska en redovisning lämnas av kommissionens arbete med övriga uppdrag. Uppdraget ska slut- redovisas . beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möj- ligheter. beslutade i enlighet med för- slaget i budgetpropositionen (prop. 2011/12:01, 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87) att tidigare it-politiska mål och delmål om tillväxt och kvalitet (prop. 2004/05:175) ska upphävas och ersättas med det nya it-politiska målet. I fråga om målen för tillgänglighet gäller fortsatt de mål som anges i propositionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer (prop. 2009/10:193). Målet för tillgänglighet är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möj- ligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. har en stark position inom it-området, vilket också visar sig i internationella jämförelser. Enligt t.ex. Network Readiness Index () har de bästa förutsättningarna och den bästa användningen av it. Även i Digital economy rankings 2010, som jämför olika länders nivå i informa- tionssamhället, ligger i täten. Vid jämförelser av olika länders konkurrenskraft hamnar också i toppen, t.ex. rankas på andra plats efter i Global Competitive- ness Report –2011. Även om ligger i topp i flertalet internationella jämförelser, finns det områden där har en svagare ställning. Bland annat handlar det om företagens förutsättningar och användning av it. Det är viktigt att fort- sätter arbetet med att stärka sin position inom samtliga områden. Målet i den digitala agendan för kan relateras till ovan nämnda rankningar, nämligen att enligt dessa, eller andra likartade mätningar, ska vara bland de bästa nationerna i världen. Men det är också viktigt att ligger i topp i andra mätningar om t.ex. jämställdheten inom it-sektorn, användningen av it för miljön, demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa områden finns inte med i ovan-stående studier. För att nå det it-politiska målet i agendan och möta de utmaningar som finns både på global och på nationell nivå finns det behov av insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-använ- darens perspektiv har fyra strategiska områden identifierats: lätt och säkert att använda, tjänster som skapar nytta, det behövs infrastruktur, och it:s roll för samhällsutvecklingen. Varje strategiskt område i den digitala agendan är indelat i under- områden som representerar de sakfrågor som regeringen arbetar med. Sammanlagt presenteras 22 sakområden. Dessa är digitalt innanförskap, e-tjänster och information som grund, digital kompe- tens, vardagssäkerhet, offentlig förvaltning, entreprenörskap och företagande, vård och omsorg, skola och undervisning, demokrati, tillgång till kultur, internet i och globalt, samhällets informationssäkerhet, mjuk infrastruktur, geografisk information, robust elektronisk kommunikation, bredband, forskning och inno- vation, it för miljön, jämställdhet, frihet på nätet, upphovsrätt och it för global utveckling. För varje sakområde presenteras regeringens ambition, beslutade insatser och förslag till nya åtgärder. Av agendan framgår också att en kommission för den digitala agendan ska inrättas som ska arbeta för att det it-politiska målet i agendan uppnås. Tillsättandet av en kommission De insatser och åtgärder som redovisas i den digitala agendan ska medverka till att nå det nya it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. Huvudansvaret för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken ligger på respektive myndighet och departement inom . Det är därutöver ange- läget att ha en samlad nationell bild och att följa upp den över- gripande utvecklingen mot det it-politiska målet, eftersom det på många områden redan finns handlingsplaner, strategier etc. medan sådana saknas inom andra områden. Inte minst är det viktigt att arbeta strategiskt med långsiktiga it-politiska frågor i anslutning till agendan. Det bör därför tillsättas en kommission för den digitala agendan med uppgift att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Utgångspunkter för kommissionens arbete Såväl som andra länder står inför flera stora samhälls- utmaningar både på global och nationell nivå. Globalt handlar det bl.a. om klimatfrågan och behovet av att minska samhällets påverkan på miljön, den ekonomiska kris som påverkar stora delar av världen, globaliseringens effekter samt vikten av att skapa förbättrade levnadsvillkor i utvecklingsländer. Det handlar också om att öka respekten för mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet, demokratifrågor, jämställdhet mellan kvinnor och män samt individens möjligheter till inflytande. står också inför utmaningar såsom en åldrande befolk- ning då var femte svensk kommer att vara 2020. Allt fler och allt friskare äldre kvinnor och män kommer att behöva stöd allt längre i livet. ökar möjligheterna att behandla olika sorters sjukdomar och tillstånd, vilket kommer att ställa stora krav på välfärdssystemet och samhället i stort. Detta gäller inte minst hur resurserna inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst används på bästa sätt så att varje krona räcker längre. Det handlar också om att förbereda barn samt unga kvinnor och män såväl i som utanför skolan för morgondagens samhälle och se till att de har tillgång till moderna lärverktyg och en tidsenlig utbildning. Ytterligare en utmaning är hur svenska företag ska kunna behålla och stärka sin konkurrenskraft samt bidra till en ökad sysselsättning och tillväxt i ekonomin. Viktiga faktorer för är då ett gott innovations- och investeringsklimat samt tillgång till välutbildad arbetskraft. Men det handlar också om en förmåga att stimulera och skapa förutsättningar för entreprenörskap och inter- nationell handel samt att ta till vara förmågan att utveckla innova- tioner baserade på digitaliseringens möjligheter. It kan bidra till att möta dessa utmaningar. Det kan vara fråga om nya sätt att göra saker på, t.ex. att med hjälp av standardisering utforma lösningar för ett åldrande samhälle, en bättre hälso- och sjuk- vård samt socialtjänst (e-hälsa, digitala hjälpmedel), it för skapande och lärande (it i skolan), digitala lösningar för miljön (smarta elnät, intelligenta transportsystem, distansarbete) samt för jordbruket och landsbygden (möjligheter att söka stöd och få information genom it), främjande av kulturell mångfald (digital distribution av kulturellt innehåll), demokrati (öppenhet och insyn i förvaltningen, system för dialog med beslutsfattare), möjlighet att ta del av offentliga och privata varor och tjänster (identifikation, betalningar), ökad konkurrenskraft och nya marknader för företag (digital kompetens, nya produkter, tjänster och affärsmodeller samt effektivare verk- samhet med hjälp av it, bl.a. elektronisk handel), it-lösningar för en effektivare offentlig upphandling, tillgängliggörande och använd- ning av offentliga data med mera. uppdrag är att verka för att det it- politiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Då andra aktörer har ansvar för vissa frågor på området avgränsas kommissionens uppdrag enligt följande: E-delegationen ansvarar för strategiska frågor för myndighet- ernas arbete med e-förvaltning: koordinering av de statliga myn- digheternas it-baserade utvecklingsprojekt, uppföljning av deras effekter för medborgare, företagare och medarbetare, koordinering av vissa it-standardiseringsfrågor samt att främja samordning av myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar (dir. 2009:19 och 2010:32). Inom vård och omsorg arbetar regeringen tillsammans med en bred grupp av nationella aktörer med utgångspunkt i Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Detta arbete koordineras av högnivågruppen för Nationell eHälsa. För att främja utbyggnad av bredband i alla delar av landet har regeringen tillsatt ett Bredbandsforum. Bredbandsforum är en mötesplats för dialog och samverkan mellan olika aktörer på bredbandsmarknaden (dnr N2011/6957/ITP). Inom upphovsrättsområdet arbetar regeringen för ett väl avvägt och ändamålsenligt regelverk såväl nationellt som på EU-nivå. Lagstiftningsarbetet på området hanteras av . Kommissionen ska ha följande huvuduppdrag. Utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av uppdraget att verka för att det it-politiska målet Kommissionen ska utforma ett förslag till handlingsplan för hur kommissionen kan genomföra uppdraget med att verka för det it- politiska målet i den digitala agendan. Utgångspunkten är att detta ska ske med befintliga medel. Kommissionen ska, efter att ha inhämtat synpunkter från relevanta statliga myndigheter, aktörer på regional och lokal nivå samt företag och organisationer, utforma ett förslag på hur utvecklingen mot det it-politiska målet i agendan kan följas upp. Utgångspunkten är de strategiska områdena och de ambitioner som regeringen har beslutat om för de 22 sakområdena. Kommissionen ska även definiera och föreslå nyckelindikatorer, som löpande ska följas upp och som är av betydelse för upp- fyllelsen av det it-politiska målet, se vidare under rubriken utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet. I förslaget till handlingsplan ska kommissionen vidare redovisa hur en uppföljning av beslutade insatser och föreslagna åtgärder i agendan bör göras. Om kommissionen finner att det finns områden utöver agendan där insatser behövs för att nå målet, ska sådana områden redovisas. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet Kommissionen ska beskriva och analysera utvecklingen inom agendans strategiska områden i förhållande till det it-politiska målet och rapportera detta till regeringen. Kommissionen ska även full- följa de ambitioner som regeringen har beslutat om samt följa upp de insatser och åtgärder som presenteras i den digitala agendan. För att genomföra analysen ska kommissionen arbeta med nyckel- indikatorer som speglar utvecklingen inom agendans 22 sakområden. Dessa ska formuleras utifrån regeringens mål och ambitioner inom it- politiken samt de mål som anges i strategin En digital agenda för (KOM(2010)245). Nyckelindikatorerna ska tas fram i sam- verkan med berörda aktörer i samhället. De ska i första hand baseras på tillgängliga data och, i förekommande fall, befintliga indikatorer från Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , Kommuner och Landsting, , Verket för innovationssystem, E-delegationen, Bredbandsforum och andra berörda statliga myndigheter, samt aktörer på regional och lokal nivå. Kommissionen ska i arbetet beakta den uppföljning som görs inom ramen för En digital agenda för . Med utgångspunkt i nyckelindikatorerna ska kommissionen: 1.analysera utvecklingen inom agendans strategiska områden i förhållande till det it-politiska målet, 2.beskriva hur de insatser och åtgärder som anges i agendan bidrar till att nå det it-politiska målet, 3.identifiera möjligheter som stödjer utvecklingen mot det it- politiska målet, 4.uppmärksamma eventuella problem som hindrar utvecklingen mot det it-politiska målet, 5.lämna förslag på effektiva åtgärder som bidrar till att förverkliga det it-politiska målet inom områden där handlingsplan, strategi eller motsvarande saknas, samt 6.analysera konsekvenserna av lämnade förslag. I uppdraget ingår också att löpande jämföra utvecklingen i utifrån de identifierade nyckelindikatorerna med ett urval länder i och andra delar av världen. Det är i detta sammanhang viktigt att omvärldsfaktorer som lagstiftningsarbete och samarbete på EU-nivå beaktas. Även delar av och arbete som är relevanta i sammanhanget bör beaktas. Uppdraget i denna del ska redovisas . Visa på digitaliseringens möjligheter och utmaningar Möjligheterna med en ökad digitalisering är stora. I takt med att ny teknik, nya applikationer, nya digitaliserade arbetssätt, standarder och användningsmönster utvecklas och får spridning ökar it:s bidrag till ekonomisk tillväxt, en bättre miljö, företagens kon- kurrenskraft och social välfärd. It är dessutom en global möjlig- görare för en alltmer gränslös kommunikation, innovation och handel över världen. It-baserade tjänster kan bidra till att öka till- gängligheten och effektiviteten både i företag och i offentlig för- valtning. Det finns en ökad medvetenhet om digitaliseringens möj- ligheter både hos företag och organisationer, i offentlig sektor och bland medborgare. Många gör mycket och har kommit långt. Andra har ännu inte upptäckt möjligheterna med en ökad digitali- sering. I den digitala agendan uppmärksammas också digitaliseringens utmaningar. Det handlar t.ex. om risken för otillåtna kontroller och otillåten övervakning av individer, om vikten av att slå vakt om den personliga integriteten och att det skydd som finns i gällande lag- stiftning upprätthålls. innebär internets anonymitet att förutsättningarna ökat för kränkningar liksom för spridning av anti- demokratiska, våldsbejakande och förråande budskap och material samt att internet blivit ytterligare en arena för vissa kriminella handlingar. Kommissionen ska, med beaktande av de utmaningar som redo- görs för i den digitala agendan, arbeta med att synliggöra nyttan av digitaliseringen och användningen av it. Det handlar om att skapa förståelse för den samhällsekonomiska nyttan med it och för vad som kan hindra eller försvåra för olika grupper i samhället att använda sig av it. Kommissionen ska därför sammanställa och sprida goda exempel där digitaliseringen bidragit till utvecklingen och förenklat vardagen för företag, offentlig sektor och medborgare i eller i andra länder. Kommunikationen av den digitala agendan I den digitala agendan visar regeringen en tydlig riktning för it- politiken. Målet är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. För att nå målet har alla en roll att spela såväl företag, organisationer och offentlig sektor som med- borgare där var och en bidrar utifrån sin roll och sitt ansvars- område. Kommissionen ska på olika sätt presentera och diskutera den digitala agendan med olika aktörer i och utomlands, inspirera och engagera olika aktörer att bidra till måluppfyllelsen av agendan samt informera om sitt eget uppdrag och arbete. Väg- ledande i detta arbete ska vara dialog och öppenhet. Administrativt ansvar för signatärer till den digitala agendan När regeringen presenterade den digitala agendan lanserades sam- tidigt ett s.k. signatärskap. Det innebär att företag och organisa- tioner m.fl. signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de delar ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitali- seringens möjligheter, och att de med utgångspunkt i den digitala agendan åtar sig att presentera hur de kan bidra till genomförandet av den. var ett nittiotal företag och organisationer från olika samhällssektorer signatärer inom agendans 22 sakområden. Som signatär erbjuder företaget eller organisationen sig att till () skriftligen redovisa vad signatären kan bidra med för att genomföra agendan. Kommissionen ska i samarbete med () stödja och utveckla signatärskapet. Kom- missionen ska dessutom ha det administrativa ansvaret för signatär- skapet. Det innebär att kommissionen ska: 1.engagera nya signatärer, 2.ha löpande dialog med befintliga signatärer, 3.sammanställa och organisera signatärernas åtaganden, 4.följa och analysera signatärernas åtaganden och hur de bidrar 5.till att genomföra den digitala agendan, samt identifiera områden där initiativ saknas och arbeta för att 6.engagera nya signatärer som motsvarar behovet av insatser. Det frivilliga regionala signatärskapet som vänder sig till sam- verkansorgan, länsstyrelser och landsting omfattas inte av kom- missions uppdrag. Samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering Inom flera av de sakområden som presenteras i den digitala agendan finns det samverkansorganisationer som har i uppdrag att driva förändringsarbete. När det gäller e-förvaltning har regeringen tillsatt E-dele- gationen som har i uppdrag att genomföra regeringens handlings- plan på e-förvaltningsområdet. Inom vård och omsorg arbetar regeringen tillsammans med en bred grupp av nationella aktörer med utgångspunkt i Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. För att bidra till bred- bandsutbyggnaden har regeringen tillsatt Bredbandsforum som verkar för att nå målen i bredbandsstrategin. Ett annat exempel är Kommuner och Landsting som inrättat ett center för e-samhället (CeSam) för att koordinera landstingens och kom- munernas arbete med it-relaterade frågor. Ytterligare ett exempel är Geodatasamverkan som syftar till att ge bättre tillgång till offent- liga geodata för tillämpning på t.ex. miljöfrågor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har vidare ett sammanhållande ansvar för samhällets informationssäkerhet och arbetar med frågan ur ett tvärsektoriellt perspektiv. På andra områden har myndigheter ett samverkande ansvar eller så finns pågående statliga utredningar och projekt. Inom ramen för sitt uppdrag ska kommissionen samverka med dessa. Inom andra områden saknas det samverkansforum som arbetar strategiskt med it-frågorna. För att bidra till att nå det it-politiska målet kan kommissionen ge förslag på arbetsgrupper som arbetar med en specifik frågeställning och där olika aktörer i samhället som är intresserade av frågan kan medverka. Kommissionen kan då vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan myndigheter, organisationer och företag som verkar på det specifika området. Syftet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till att ta till vara digitaliseringens möjligheter, med beaktande av den ansvars- fördelning som råder mellan stat, kommuner och andra huvudmän för berörda verksamheter samt övriga aktörer. Kommissionen ska i förslaget till handlingsplan redovisa förslag på områden som kan vara lämpliga att behandla inom ramen för olika arbetsgrupper. Arbetsgrupper tillsätts efter beslut av (Närings- departementet). I frågor som rör uppföljning och analys av utvecklingen mot det it- politiska målet ska kommissionen löpande informera den inom tillsatta interdepartementala arbetsgruppen för en digital agenda för och vid behov även statssekreterar- gruppen för en digital agenda för . Vid behov ska kommissionen tillkalla en referensgrupp bestående av företrädare för näringsliv, offentlig sektor, intresse- organisationer, forskare och användare i alla åldrar för att ta del av deras kunskaper och perspektiv på kommissionens arbete. Det är angeläget att kommissionens arbete sker i samverkan med såväl referensgruppen som med signatärer, övriga företag och organisa- tioner. Kommissionen bör söka samverkan med i dess arbete med den nationella innovationsstrategin. Kommis- sionen ska också samverka med Kommuner och Landsting och bör i övrigt stödja initiativ som syftar till att etablera forum för inflytande, dialog och samverkan. Kommissionen ska löpande under sitt arbete inhämta syn- punkter från relevanta statliga myndigheter och bolag, bl.a. Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , Verket för innovationssystem, , Bredbandsforum och E-delegationen, samt andra aktörer på nationell, regional och lokal nivå som har ansvar inom de områden som den digitala agendan omfattar. Kommissionen ska analysera konsekvenserna av de förslag på åtgärder som lämnas, och som ska bidra till att förverkliga det it- politiska målet, samt föreslå finansiering om förslagen innebär kostnadsökning eller intäktsminskning för staten, kommuner eller landsting. Konsekvensanalysen ska göras med utgångspunkt i 14– 15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Kommissionen ska i analysen även beakta förslagens effekter på t.ex. resursanvändning, avfall och klimat. Kommissionen ska redovisa sitt förslag till handlingsplan . Kommissionen ska lämna delrapporter med analyser av utvecklingen mot det it- politiska målet samt förslag till åtgärder. I samband med del- rapporteringen ska en redovisning lämnas av kommissionens arbete med övriga uppdrag. Uppdraget ska slutredovisas . (N 2012:04) ska utöver det nuvarande uppdraget dels administrera det frivilliga regionala signatärskapet, dels ta över den administrativa funktionen för Användningsforum. Regeringen bemyndigade det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om it-politik att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att verka för att det it-politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). Utredningen har tagit namnet Digitaliserings- kommissionen – en kommission för den digitala agendan, nedan . I samband med att den digitala agendan (It i människans tjänst – En digital agenda för ) presenterades , inbjöds länsstyrelser, landsting och samverkansorgan att ingå ett regionalt signatärskap. Det regionala signatärskapet innebär att aktörerna signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de delar målet i den digitala agendan om att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och att de som en del av detta har för avsikt att upprätta en regional digital agenda. Avsikten är att de regionala digitala agendorna ska tas fram i bred samverkan med olika aktörer på marknaden. De regionala agendorna ska anpassas till de specifika förutsättningar som finns i respektive län och däri- genom gemensamt bidra till att hela landet är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. i län har haft regeringens uppdrag att främja initiativ att ta fram regionala och lokala digitala agendor. I uppdrag ingår att administrera de företag och organisationer som på nationell nivå blivit signatärer till den digitala agendan för .