sou · H2B327d2 · 2014-05-07 00:00:00 — demands and resources in the ambulance service: Which organizational charac- teristics can lessen the effects of exposure to stress? Arbeits- anforderungen und ressourcen im rettungsdienst: Welche merkmale der organisation konnen belastungen abpuffern? , R., & Brunsden, V. (2009). Heroes as victims: role reversal in the Fire and . , 30(1-4), 75–86. Huizink, A. C., Slottje, P., Witteveen, A. B., Bijlsma, J. A., Twisk, J. W. R., , N., Smid, T. (2006). Long term health complaints following the in officers and fire-fighters. Occupational and environmental medicine, 63(10), 657–62. Javidi, H., & Yadollahie, M. (2012). Post-traumatic Stress Disorder. The international journal of occupational and environ- mental medicine, 3(1), 2–9. D., Luitel, N. P., Poudyal, B., , W. A., & Komproe, I. (2012). Evaluation of a brief training on mental health and psychosocial support in emergencies: a pre- and post- assessment in . Prehospital and disaster medicine, 27(3), 235–8. , S., & Renner, K.-H. (2013). In search of the Rescue Personality. A questionnaire study with emergency services personnel. Personality and Individual Differences, 54(5), 669–672. Kokayi, K., , C. H., Callely, R. W., & , A. (2006). Findings of and treatment for high levels of mercury and lead toxicity in ground zero rescue and recovery workers and lower residents. Explore (, N.Y. ), 2(5), 400–7. , B., Aisbett, B., & , T. (2013). A survey to identify physically demanding tasks performed during storm damage operations by personnel. Applied ergonomics, 44(1), 128–133. (2006). Prior trauma, health behaviors, and post- traumatic stress disorder in humanitarian aid workers. Dis- sertation : Section B: The Sciences and , 67. Laschinger, H. K., , C., Regan, S., , C., & Bushell, P. (2013). Workplace incivility and new graduate nurses mental health: the protective role of resiliency. administration, 43(7-8), 415–21. Leblanc, V. R., Regehr, C., Tavares, W., , A. K., , R., & King, K. (2012). The impact of stress on paramedic performance during simulated critical events. Prehospital and disaster medicine, 27(4), 369–74. Leck, P., Difede, J., , I., Giosan, C., & Szkodny, L. (2006). Incidence of male childhood sexual abuse and psychological sequelae in disaster workers exposed to a terrorist attack. Inter- national journal of emergency mental health, 8(4), 267–274. G., Stock, L., Shwe Oo, E. K., & Jutte, D. (2013). Trauma and mental health of medics in eastern con- flict zones: a cross-sectional and mixed methods investigation. Conflict and health, 7(1), 15. , M., Marchand, A., & , R. (2009). Traumatic events in the workplace: impact on psychopathology and healthcare use of officers. International journal of emergency mental health, 11(3), 165–176. McCormack, L., & , S. (2012). Postmission Altruistic Identity Disruption Questionnaire (PostAID/Q): Preliminary Develop- ment of a Measure of Responses Following Adverse Humani- tarian . Traumatology, 18(3), 41–48. McDonald, L., Mollica, R. F., , , , S., & Halilovic, M. (2012). Care providers needs and perspectives on suffering and care in Bosnia and and . Acta medica , 41(2), 186–98. C., & , R. (2012). Required after Disasters: Learning from the Lasting Effects of Disasters. , , , P., & , C. (2009). The impact of traumatic stressors in civilian occupational settings. Journal of public health policy, 30(3), 311–327. Mearns, K., , M. A., & Flin, R. (2010). Stress and psycho- logical well-being in UK and Malaysian fire fighters. Menendez, A. M., , J., & Magaldi, M. (2006). Health responses of City firefighter spouses and their families post-September 11, 2001 terrorist attacks. Issues in mental health nursing, 27(8), 905–17. C., Zimering, R., , E., Knight, J., Kamholz, B. W., & , S. (2012). Predictors of posttraumatic stress dis- order and other psychological symptoms in trauma-exposed firefighters. Psychological services, 9(1), 1–15. Mishra, S., Goebert, D., , E., Dukes, P., & , I. (2010). Trauma exposure and symptoms of post-traumatic stress disorder in emergency services personnel in . Emergency medicine journal: EMJ, 27(9), 708–11. Morren, M., Dirkzwager, A. E., Kessels, F. J. M., & Yzermans, C. (2007). The influence of a disaster on the health of rescue workers: a longitudinal study. CMAJ: Associa- tion journal = journal de lAssociation medicale canadienne, 176(9), 1279–83. A., & , A. (2008). Psychological problems among aid workers operating in . Social Behavior and Personality: an international journal, 36(3), 407–416. , Y., DiGrande, L., & , B. (2011). Posttraumatic stress disorder following the , 2001, terrorist attacks: A review of the literature among highly exposed populations. [References]. American Psychologist, 66(6), 429–446. Nishi, D. (2012). Peritraumatic distress, watching television, and posttraumatic stress symptoms among rescue workers after the Great East Earthquake. PLoS ONE, 7(4). Nishi, D., Koido, Y., Nakaya, N., Sone, T., Noguchi, H., Hamazaki, K., Matsuoka, Y. (2012). Fish oil for attenuating posttraumatic stress symptoms among rescue workers after the great east earthquake: a randomized controlled trial. Psycho- therapy and psychosomatics, 81(5), 315–7. Osofsky, H. J., Osofsky, J. D., Arey, J., Kronenberg, M. E., Hansel, T., & Many, M. (2011). Hurricane first responders: the struggle to protect and serve in the aftermath of the disaster. Disaster medicine and public health preparedness, 5 Suppl 2, S214–9. , C., McCaslin, S. E., Apfel, B. A., Henn-Haase, C., Marmar, C. R., Yehuda, R., Inslicht, S. (2011). Cortisol Awakening Response Prospectively Predicts Peritraumatic and Acute Stress Reactions in Officers. A., DiGrande, L., Wheeler, K., , L., Farfel, M., & Brackbill, R. (2007). Differences in PTSD prevalence and associated risk factors among disaster rescue and recovery workers. The American journal of psychiatry, 164(9), 1385–94. Perritt, K. R., , R., , S. M., & Moline, J. (2011). Work-related injuries and illnesses reported by response workers and volunteers. Prehospital and disaster medicine, 26(6), 401–7. Pfefferbaum, B., , P., North, C. S., Jeon-Slaughter, H., , A. T., Schorr, J. K., , K. (2006). Persistent physiological reactivity in a pilot study of partners of firefighters after a terrorist attack. disease, 194(2), 128–31. Pietrantoni, L., Cicognani, E., Prati, G., & Palestini, L. (2009). Emergency Workers Quality of Life: The Protective Role of of Community, Efficacy Beliefs and Coping Strategies. Pietrantoni, L., & Prati, G. (2008). Resilience among first responders. African health sciences, 8 Suppl 1, S14–20. Pietrzak, R. H., Feder, A., , R., Schechter, C. B., Bromet, E. J., , C. L., Southwick, S. (2013). Trajectories of PTSD risk and resilience in responders: an 8-year prospective cohort study. Psychological medicine, 1–15. Plat, M. J., Frings-Dresen, M. H. W., & Sluiter, J. (2011). A systematic review of job-specific workers health surveillance activities for fire-fighting, ambulance, and military per- sonnel. International archives of occupational and environmental health, 84(8), 839–57. Prati, G., & Pietrantoni, L. (2010). The relation of perceived and received social support to mental health amongst first responders: A meta-analytic review. , 38(3), 403–417. Prati, G., Pietrantoni, L., & Cicognani, E. (2010). Self-efficacy moderates the relationship between stress appraisal and quality of life among rescue workers. Anxiety, stress, and coping, 23(4), 463–470. Prati, G., Pietrantoni, L., Saccinto, E., Kehl, D., , D., & , S. (2013). Risk perception of different emergencies in a sample of European firefighters. Work (Reading, . ), 45(1), 87–96. Putman, K. M., , J. I., Townsend, C. L., Gallegos, A. M., Potts, A. A., , R. C., , D. W. (2009). Exposure to violence, support needs, adjustment, and motivators among Guatemalan humanitarian aid workers. American journal of community psychology, 44(1-2), 109–15. Razik, S., Ehring, T., & Emmelkamp, P. (2013). Psychological consequences of terrorist attacks: prevalence and predictors of mental health problems in Pakistani emergency responders. , 207(1-2), 80–5. Rowley, E. A., Crape, B. L., & Burnham, G. (2005). Violence- related mortality and morbidity of humanitarian workers. American journal of disaster medicine, 3(1), 39–45. J., Kotov, R., , J. L., Kilmer, J. N., Luft, B. J., & Bromet, E. (2013). PTSD symptom dimensions and their relationship to functioning in responders. Psychiatry research, 210(3), 1049–55. Skogstad, M., Skorstad, M., , A., , H. S., Heir, T., & Weisæth, L. (2013). Work-related post-traumatic stress disorder. Occupational medicine (, ), 63(3), 175–82. Sloand, E., Ho, G., Klimmek, R., Pho, A., & Kub, J. (2012). Nursing children after a disaster: a qualitative study of nurse volunteers and children after the earthquake. Journal for specialists in pediatric nursing: JSPN, 17(3), 242–53. Slottje, P., Slottje, P. L., Twisk, J. W. R., , N., Huizink, A. C., Witteveen, A. B., Smid, T. (2007). Health-related quality of life of firefighters and officers 8.5 years after the air dis- aster in . Quality of life research: an international journal of quality of life aspects of treatment, care and rehabilitation, 16(2), 239–52. Slottje, P., , N., Twisk, J. W. R., Huizink, A. C., Witteveen, A. B., van Mechelen, W., & Smid, T. (2006). Attribution of physical complaints to the air disaster in by exposed rescue workers: an epidemiological study using historic cohorts. BMC public health, 6, 142. Slottje, P., , N., Twisk, J. W. R., Huizink, A. C., Witteveen, A. B., van Mechelen, W., & Smid, T. (2008). Use of health care and drugs by officers 8.5 years after the air disaster in . European journal of public health, 18(1), 92–94. C., Burkle, F. M., & , F. L. (2011). Fear, familiarity, and the perception of risk: a quantitative analysis of disaster-specific concerns of paramedics. Disaster medicine and public health preparedness, 5(1), 46–53. Soffer, Y., , J. J., & , M. (2011). Correlations between psychosocial factors and psychological trauma symp- toms among rescue personnel. Prehospital and disaster medicine, 26(3), 166–9. Spinhoven, P., & Verschuur, M. (2006). Predictors of fatigue in rescue workers and residents in the aftermath of an disaster: a longitudinal study. Psychosomatic medicine, 68(4), 605–12. Sterud, T., Hem, E., , O., & , B. (2007). Occupational stress and alcohol use: a study of two nationwide samples of operational and ambulance, personnel in . Journal of studies on alcohol and drugs, 68(6), 896–904. Sterud, T., Hem, E., , O., & , B. (2008). Health problems and help-seeking in a nationwide sample of operational Norwegian ambulance personnel. BMC public health, 8, 3. Strümpfer, D. J. W., Eiselen, R. J., Meiring, D., & Phalatse, J. (2010). Validating measures of psychological well-being by contrasting samples employed in hazardous and less hazardous work. Journal of psychology in , 20(1), 23–34. Suyama, J., Rittenberger, J. C., , P. D., & Hostler, D. (2009). Comparison of public safety provider injury rates. Prehospital emergency care: official journal of , 13(4), 451–5. Tassell, N., & Flett, R. (2011). Motivation in humanitarian health workers: a self-determination theory perspective. Development in Practice, 21(7), 959–973. Tehrani, N. (2010). Compassion fatigue: experiences in occupa- tional health, human resources, counselling and . Occupa- tional medicine (, ), 60(2), 133–8. Thoresen, S., Tønnessen, A., , C. V., , A. L., & Weisaeth, L. (2009). Stressful but rewarding: Norwegian personnel mobilised for the 2004 disaster. Disasters, 33(3), 353–68. Tuhkanen, S., Maijala, H., & Kernohan, W. G. (2008). A disaster preparedness and response project in : participants perceptions. Journal of advanced nursing, 64(3), 287–97. L., , C. A., & McFee, J. (2008). Effects of Traumatic Stress on Firefighters World Assumptions. G., , R. J., & Koenen, K. (2008). Smoking predicts posttraumatic stress symptoms among rescue workers: a prospective study of ambulance personnel involved in the Fireworks Disaster. Drug and alcohol depen- dence, 94(1-3), 267–71. G., van Loon, P., Benight, C. C., & , T. (2012). Mental health problems among search and rescue workers deployed in the earthquake 2010: a pre-post com- parison. Psychiatry research, 198(1), 100–5. L., , C. L. W., , Z. B., & , B. (2013). Mental health risks in the local workforce engaged in disaster relief and reconstruction. Qualitative health research, 23(2), 207–17. L., Lombard, C. J., & Gwebushe, N. (2006). Critical incident exposure in South African emergency services personnel: prevalence and associated mental health issues. Emergency medicine journal: EMJ, 23(3), 226–31. Varker, T., & Devilly, G. (2012). An analogue trial of inocula- tion/resilience training for emergency services personnel: proof of concept. Journal of anxiety disorders, 26(6), 696–701. Vasconcelos, S., Marqueze, E., Gonçalves, L., Lemos, L., Araújo, L., , F. M., & , C. (2012). Morbidity among nursing personnel and its association with working conditions and work organization. Work (Reading, . ), 41 Suppl 1, 3732–7. Verschuur, M. J., Spinhoven, P., & Rosendaal, F. R. (2008). Offering a examination following disaster exposure does not result in long-lasting reassurance about health com- plaints. General hospital psychiatry, 30(3), 200–7. West, C., , B., Mueller, C., , M., Driscoll, R., & Tak, S. (2008). Mental health outcomes in personnel after Hurricane . Journal of occupational and environmental medicine/Medicine, 50(6), 689–95. (2006). Impact of long work hours on officers and the communities they serve. American journal of industrial medicine, 49(11), 972–80. T., & , C. (2013). Dengue Fever, tuberculosis, human immunodeficiency virus, and hepatitis C virus conver- sion in a group of long-term development aid workers. medicine, 20(6), 361–7. Witteveen, A. B., Bramsen, I., Twisk, J. W. R., Huizink, A. C., Slottje, P., Smid, T., & , H. (2007). Psycho- logical distress of rescue workers eight and one-half years after professional involvement in the air disaster. disease, 195(1), 31–40. , W. Q., , C., Sun, T. S., , J., Han, J. Q., , Y. H., Ma, Y. Q. (2011). Physical and mental health status of soldiers responding to the 2008 Wenchuan earthquake. Australian and journal of public health, 35(3), 207–11. aan het , M., , K. A., Fitterling, H.L. (2009). Physical exercise and depression. , 76, 204–214. Atkins, D., Best, D., Briss, P. A., Eccles, M., Falck-Ytter, Y., Flottorp, S., et al. (2004).Grading quality of evidence and strength of recommendations. BMJ, 328, 1490. M., Fullerton, C., & Ursano, R. (2007). First responders: Mental health consequences of natural and human- made disasters for public health and public safety workers. Health, 28, 55–68. Brewin, C. R., , B., & , J. (2000). Meta-analysis of risk factors for posttraumatic stress disorder in trauma- exposed adults. Psychology, 68, 748–766. Brewin, C. R., Scragg, P., , M., , M, d'Ardenne, P., & , A. (2008). Psychosocial steering group, bombings trauma response programme. Promoting mental health following the bombings: A screen and treat approach. , 21(1), 3–8. Creamer, M. C., Varker, T., Bisson, J., Darte, K., , N., , W., Moreton, G., ODonnell, M., , D., Ruzek, J., , P., , D. (2012). Guidelines for peer support in high-risk organizations: An international consensus study using the Delphi Method. , 25, 134–141. Feder, A., Charney, D, . (2011). Neurobiology of resili- ence. In: Resilience and mental health: Challenges across the lifespan (S.M. Southwick, B.T , D. Charney, and M.J. New Yrok: . 1–29. Foa, E., , T. M., , M. J., , J. (2009). Effective treatments for PTSD: Practice guidelines from the . Guyatt, G., , A. D., Akl, E. A., Kunz, R., Vist, G., Brozek, J., et al. (2011). Introduction – GRADE evidence profiles and summary of finding tables. J. Clin. Epi- demiol, 64, 383–94. Hoge, C. W. (2011). Interventions for war-related posttraumatic stress disorder: meeting veterans where they are. 3;306(5):549–51. doi: 10.1001/jama.2011.1096. , N., Seddin, R., Fear, N. T., , P., Wessely, S., , N. (2012). Leadership, Cohesion, Morale, and the Mental Health of UK Armed Forces in . Psychiatry: Interpersonal and Biological Processes Volume: 75, Issue: 1, Pages: 49–59. K, Bullman, T. (2008). Risk of suicideamong US veterans after returning from the and Afghansistan war zones. JAMA, 300, 652–653. Milliken, C. S., Auchterlonie, J. L., Hoge, C. W.(2007). Longi- tudinal assessment of mental health problems among and reserve component soldiers returning from the war. JAMA, 298, 2141–2148. Nash, W.P., , R. J., , P. J., & , B. (2010). Combat and operational stress first aid: Caregiver training manual. , DC: U.S. Nash, W. P., , P. (2012). Review of VA/practice guidelines on managemnet of acute stress and inter- ventions to prevent posttraumatic stress disorder. J Rehabil Res , 49(5):637–48. , Y., , A., & Galea, S. (2008). Post-traumatic stress disorder following disasters: A systematic review. Psychological Medicine, 38, 467–480. US Foreign Diast. (OFDA)/. (CRED). EM-DAT: The International Disaster Data- base. Louvain-la-Neuve, Belg. Louvain, 2010. Ozer, E. J., Best, S. R., , T. L., & , D. (2003). Predictors of posttraumatic stress disorder and symptoms in adults: A meta-analysis. Psychological Bulletine, 129(1), 52–73. Rozanov, V., , V. (2012). Suicide among war veterans. Int J Environ Res Public Health, 9, 2504–2519. Ruzek, J. I., Schnurr, P. P., Vasterling, J. J., , M. (2011). Caring for veterans with deployment-related stress disorders: , and beyond. Whasington DC: . Utvärdering av metoder i hälso- och sjukvården: En hand- bok. : dering (SBU); 2013. J., , L., & Ruzek, J. (2007). Public mental health interventions following disasters and mass violence. J. , T. A. Resick (Eds. ); Handbook of PTSD (pp. 521–539). Zoellner,T., & Maercker, A.(2006). Posttraumatic growth in clinical psychology – A critical review and introduction of a two com- ponent model. , 26, 626–653. 1 (80) Sändlista/Distribution: 2 (80) En forskargrupp på FOI fick uppdraget av (Fö 2011:03) att genomföra en enkätundersökning i syfte att utvärdera den svenska veteranpolitiken genom att undersöka om de svenska militära utlandsveteranerna uppfattar att det har skett någon förändring i hur veteranfrågor hanteras efter införandet av den nya politiken. Studien bygger på information från över tusen svenska veteraner som deltagit i utlandsmissioner både innan och samt anhöriga till veteraner. Frågekategorierna bygger på Försvarsmaktens egen kategorisering av veteransoldatpolitiken. Det totala antalet personer som svarat på enkäten är 1217. Totalt sett har 2451 inbjudningar att delta i undersökningen skickats ut, varav 185 kuvert kom i retur vilket ger en svarsfrekvens hos de som bjudits in på . Motsvarande siffra för anhörig är omöjligt att beräkna då en länk till undersökningen låg på Invidzonens hemsida och inget riktat urval gjordes. Dock bedöms svarsfrekvensen från samtliga grupper vara god. I undersökningen delas utlandsveteranerna in i tre grupper, de som tjänstgjort och stannat kvar i Försvarsmakten, de som tjänstgjort och lämnat och de som tjänstgjort och efter. Av de tre grupperna är de som tjänstgjort de mest positiva och de som tjänstgjort och lämnat FM de mest negativa. Det är svårt att ge en överblick av de missioner som de medverkande veteranerna har medverkat i eftersom de allra flesta har tjänstgjort vid flera missioner, ibland i olika länder. Totalt fick vi in svar från 14 olika missioner varav det största antalet svar inkom från de som deltagit i , , och . Vissa mönster kan urskiljas. Svaren under stöd och kontakt pekar på områden där insatser bör göras. Likaså, fast i mindre utsträckning, gäller det svaren under meritvärde och möjlighet att påverka insatslängd och frekvens. Arbetet med uppmärksammande av veteraner och veteranadministrationen har att döma av svaren varit de som haft mest positivt genomslag. De anhörigas svar följer veteranernas vad gäller de goda betygen för information och öppenhet, uppmärksammande och i det dåliga betyget för arbetet med försäkringsfrågor. Vad gäller synen på kontakten med FM har de anhöriga en mer negativ syn än veteranerna vilket skulle kunna tolkas som en signal till FM att förstärka arbetet med anhöriga. Veteran, veteranutredning, veteranpolitik, utvärdering, stöd 3 (80) 2.1Svarsfrekvens, bortfall, signifikans och hantering av enkätsvar Appendix 1: Enkätfrågorna till veteranerna Appendix 2: Kategorier till grund för undersökningen Appendix 3: Öppna svar och mottagna brev 4 (80) Den svenska Försvarsmakten har en lång historia av utlandsmissioner. Enligt Försvarsmakten har deltagit i 120 uppdrag i 60 länder1 där sammanlagt ca 100 000 svenskar tjänstgjort i utlandsstyrkan.2 Försvarsmakten fick 2007 i uppdrag av riksdag och regering att presentera en samlad veteranpolitik vilket bygger på första veteranutredning (SOU 2007:77 & SOU 2008:91) och regeringens proposition (2009/10:160). I veteranförordningen står det bland annat att Försvarsmakten har ett livslångt ansvar för soldater som ådragit sig psykisk ohälsa i tjänsten. har en kraftsamling skett för att på ett systematiskt sätt förstärka veteranfunktionerna, på kort och på lång sikt. En rad praktiska åtgärder har genomförts och samordning sker genom Veteranenheten som sorterar under Försvarsmaktens HRcentrum, FMHRC. Regeringen har tillsatt en ny veteranutredning (Fö 2011:03 och 2012:82) som bland annat har till uppdrag att följa upp och utvärdera veteransoldatpolitiken samt redovisa förslag om hur den ska utvecklas. På uppdrag av utredningen utför en forskargrupp vid FOI en utvärdering av den veteranpolitik som bedrivits . Syftet med studien är att undersöka om veteranerna uppfattar att det har skett någon förändring i hur veteranfrågor hanteras efter införandet av den nya politiken. Studien bygger på information från svenska veteraner som deltagit i utlandsmissioner både innan och samt anhöriga till veteraner. FOI fick ett underlag från där Försvarsmakten delat upp veteransoldatpolitiken i olika områden som handlingsplan för arbetet med anhörig och familjefrågor, bestämma insatsfrekvens, medicinsk omhändertagande och insatstider, internationell tjänstgöring och dess meritvärde och information och öppenhet samt inrättandet av en veteranadministration. Utifrån dessa kategorier fick forskargruppen i uppdrag att formulera frågor eller påståenden. För en komplett redogörelse se appendix 2. Utgångspunkten var att utredningen behövde ha kunskap för att utvärdera hur veteransoldatpolitiken hade implementerats samt vad veteransoldater och anhöriga ansåg i dessa frågor. FOI:s uppgift blev att utforma ett så bra frågebatteri som möjligt utifrån dessa områden. På enkätens första informationssida – innan själva frågorna – beskrivs varför undersökningen görs, av vem och för vem, samt också hur det skulle ta att besvara den. Det som var absolut viktigast var att få med kontaktinformation om var veteranen eller den anhöriga kunde vända sig vad gällde frågor om stöd och/eller om enkäten skapade minnen eller väckte obehagliga känslor. Frågornat formulerades och anpassades utifrån de svarande och vad som var möjligt att bygga in det enkätverktyg som användes. Enkätfrågorna formulerades så att de skulle vara enkla att 1Försvarsmakten, avslutade internationella insatser, insatser/avslutade/, hämtad , 2014. 2Försvarsmakten, avslutade internationella insatser, /sv/Internationellainsatser/Avslutadeinsatser/, hämtad 1/5, 2013, länken ej längre aktiv. 5 (80) svara på och det skulle inte finnas för många alternativ att välja bland för varje fråga.. Den allra första frågan (se Appendix 1, När tjänstgjorde du?) hade fyra svarsalternativ. kunde veteranerna ange ett av tre alternativ, och övriga svaranden att de var anhöriga/närstående.