sou · H2B313d2 · 2014-03-13 00:00:00 — I den utredning som föregick införandet av de nya lärarutbildningarna , En hållbar lärar- utbildning (SOU 2008:109) framhöll utredaren att det fanns fyra perspektiv som var så centrala att de borde genomsyra all lärar- utbildning, nämligen: ett vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt informations- och kommunikationsteknik (it) som utbildnings- resurs. Propositionen nämner inte dessa perspektiv men det finns skäl att åter lyfta fram it-perspektivet som en aspekt som bör genomsyra all lärar- utbildning. Den snabba och genomgripande samhällsutveckling som pågår som en följd bland annat av digitaliseringen måste åter- speglas även i lärarutbildningarna. Den formulering som finns i dagens examensmål tycks inte vara tillräcklig87. Därför anser vi att de nuvarande examensmålen för lärarutbildningarna revideras så att ytterligare krav om förståelse för hur digitaliseringen påverkar sam- hällsutvecklingen samt pedagogiskt och ämnesinriktad digital kom- petens införs. Regeringen föreslås ta initiativ till en översyn av examensmålen för lärarutbildningarna i syfte att förtydliga och föra in ytterligare krav om pedagogisk och ämnesinriktad digital kompetens. Vi är medvetna om att examensmålen reviderats men anser ändå 87 Efter avlagd examen ska studenten visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för denna. att det är viktigt att det digitala perspektivet tydliggörs. I arbetet bör skolhuvudmännen vara delaktiga i syfte att inhämta deras syn- punkter gällande nyutexaminerade lärare. En sådan kartläggning kan utgöra ett viktigt första steg och utgöra en kompletterande bild till resultatet av kommande utvärdering av lärarutbildningarna från () sida. Nuvarande brister i lärarutbildningarna vad avser frågor som kopplar till användning av digitala resurser gör att det finns skäl att ifrågasätta om samtliga högskolor med examensrätt inom lärar- utbildningarna har den kompetens som krävs inom området. När frågan senast undersöktes av i samarbete med forskningsprojektet påvisades brister både ifråga om kom- petens och motivation. Eftersom denna studie är närmare och omfattande förändringar genomförts inom lärarut- bildningarna föreslår vi att en ny undersökning genomförs. Under- sökningens fokus bör vara den undervisande personalens pedagogiska digitala kompetens och motivation att använda digitala resurser i sin egen undervisning inom lärarutbildningen. Det finns inte någon given myndighet som uppdraget att genomföra en sådan undersökning kan ges till. UKÄ har övervägts, men myndigheten har inte i sitt uppdrag att arbeta med lärosätenas pedagogiska utveckling. Det senare är en fråga som varje lärosäte själv ansvarar för. Ett alternativ kan vara att uppdra åt Nätverket för IT i högre utbildning (ITHU) att genomföra undersökningen. ITHU har som sitt främsta syfte att främja och stimulera studenters lärande genom god användning av it i lärosätenas utbild- ningar. Nätverket vill bidra till att är en ledande nation inom användning av it i högre utbildning. ITHU arbetar bland annat för god och pedagogisk användning av redan befintlig it samt följer utvecklingen av arbetssätt och resurser avseende it i under- visning och lärande. Nätverket utgör ett forum för erfarenhets- och kunskapsutbyte inom praktik, utvecklingsarbete och forskning samt initierar samarbeten mellan lärosäten. Med anledning av detta bedömer vi att nätverket kan vara en lämplig aktör i sam- manhanget. För genomförandet av undersökningen bedömer vi att 2–3 mil- joner kronor är en rimlig nivå. 5.8.3Ökad kunskap om effekterna av digitala inslag i svensk skola Forskning, metodutveckling och effektmätning Förslag: ges i uppdrag att följa upp använd- ningen av digitala resurser och den digitala kompetensen i för- skola, skola och vuxenutbildning i syfte att skapa bättre besluts- underlag för lokala och nationella beslutsfattare. FoU-medel anslås i syfte att stärka den svenska kunskaps- basen kring it och lärande. Fokus bör särskilt ligga på pedago- giska effekter av användning av digitala resurser i undervis- ningen. har i uppgift att var tredje år följa upp it-användning och it-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Den senaste uppföljningen gjordes och redovisades . Före denna rapport gjordes den senaste uppföljningen 2008/09. De långa intervallen mellan undersökningarna innebär att både centrala och lokala beslutsfattare ofta har föråldrade besluts- underlag att utgå ifrån när man bedömer it-situationen i svensk skola. Vidare genomförs dagens it-uppföljning inom ramen för ordinarie budget, det vill säga utan speciellt avsatta medel. Det innebär att uppföljningen i denna centrala fråga ofta är beroende av andra undersökningar som verket får i uppdrag att utföra med bristande långsiktighet och planeringssvårigheter som följd. Uppgifter från ger vid handen att kostnaden för att samla in data av tillräckligt god kvalitet på området kan beräk- nas till . Därtill tillkommer resurser för bearbetning av data och publicering av resultat. Vi föreslår att får ett tydligt uppdrag att genomföra en årlig undersökning som följer användningen av digitala resurser och den digitala kompetensen inom förskola, skola och vuxen- utbildning. Myndighetens anslag tillförs för ändamålet. Enligt skollagen ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vi har tidigare i detta kapitel redogjort för en del av den forskning som finns om effekter på lärandet av använd- ning av digitala resurser i undervisningen. Som framgår är den till största delen genomförd utanför . Antalet svenska forsk- ningsprojekt inom området it och lärande är begränsade och det finns behov av att stärka den svenska kunskapsbasen. För att den akademiska forskningen ska komma till konkret användning i skolan bör forskningsmedel inriktas mot forsk- nings- och utvecklingsverksamhet (FoU) snarare än grundforskning. Den bör utgå från lärares, elevers och skolhuvudmäns behov och därför genomföras i nära samverkan mellan akademin, professionen och skolhuvudmännen. En sådan utformning möjliggör också att man kan lyfta upp och systematisera lärares beprövade erfarenhet. Vi föreslår därför att FoU-medel avsätts för att stimulera upp- byggnaden av en svensk kunskapsbas på området pedagogiska effekter av användning av digitala resurser i undervisning. Vi bedömer att cirka 15–20 miljoner totalt behöver avsättas för ändamålet. Vi bedömer att det kan vara rimligt att medlen fördelas under en tre- till fyraårsperiod. Detta då området tycks vara relativt omoget och att forskningsprojekt kan behöva byggas upp . Till- gängliga medel bör utlysas för relevanta aktörer att söka. Det finns alternativa lösningar på frågan vilken aktör som får uppdraget att fördela medlen. Det kan ges till det skolforskningsinstitut88 som etableras , beroende på dess närmare verksamhets- inriktning. Om myndigheten inte ska vara forskningsfinansierande förordar vi en lösning där Verket för innovationssystem () ges huvudansvaret i nära samråd med och . Om det skolforskningsinstitut som inrättas kommer att vara forsknings- finansierande finns skäl att uppdraget tilldelas institutet. Oavsett vägval anser vi att det är viktigt att det tydligt framgår att forskning som utgår från verksamhetens behov i första hand ska prioriteras. Innovationsprojekt för framtidens lärande Förslag: Verket för innovationssystem () ges i uppdrag att stödja etableringen av testbäddar för framtidens lärande, samt fördela FoU-medel för att driva fram nyskapande digitala läromedel och undervisningsformer. Syftet är att underlätta och stimulera skolhuvudmännens arbete med att utveckla, införa och använda it som en integrerad del i undervisningen. Användningen av digitala läromedel ser mycket olika ut mellan olika skolor, som tillgången till beprövade digitala läromedel och undervisningsmetoder anpassade för dessa är svag. För att stimulera forskning och utveckling på detta område skulle miljöer för test och demonstration av nya digitala läromedel och pedagogiska metoder kunna etableras i mogna skolmiljöer. Formen för dessa skulle kunna följa samma modell som tidigare prövats med gott resultat inom hälso- och sjukvård, äldreomsorg och på miljötekniksområdet, där har regeringens uppdrag att finansiera etableringen av testbäddar för utveckling och utprovning av innovativa lösningar. Testbäddar för framtidens skola skulle kunna pröva och utvärdera en praktisk användning av digitala verk- tyg i undervisningen, stimulera utveckling av nyskapande digitala läromedel liksom utvecklingen av nya undervisningsformer med stöd av digitala hjälpmedel. Testbäddarna kan också erbjuda en pro- cess för att fånga upp innovativa idéer och utvecklingsförslag från företag, forskare eller från lärare och skolledare som har förslag på hur verksamheten kan förbättras. En annan modell är att skolor inbjuds att söka medel för innovationstävlingar, där skolor kan få stöd för att arrangera en process för att inventera behovet av nya metoder och hjälpmedel, och driva fram sådana lösningar i täv- lingsform. Ett annat exempel är forskning inriktad mot det innovativa klimatet i skolan: vad krävs för att skapa ett innovativt klimat i skolan vad finns det för metoder för att sprida innovationer, hur kan man skapa uthållighet och systematik i innovationsarbetet så att innovationerna lever kvar och får fäste i ett dagligt, långsiktigt arbete med ökad kvalitet som följd? Vi föreslår att ges i uppdrag att etablera en testbädds- verksamhet på skolans område i syfte att främja framtagandet och utvecklingen av digitala lärresurser och undervisningsformer med hjälp av digitala resurser. Inom ramen för den testbäddsverksamhet som bedriver på vårdområdet uppgår kostnaden per test- bädd till cirka 2–2,. Samma kostnadsnivå är ett rimligt antagande även på skolområdet. Som komplement till detta föreslår vi även att myndigheten tilldelas medel som kan för- delas till skolhuvudmän som aktivt vill driva eller delta i innovations- processer av olika slag kopplat till användningen av digitala resurser och testbäddsverksamheten. Dessa medel skulle kunna användas för att underlätta skolhuvudmännens medverkan i konkreta utveck- lingsprojekt eller förstudier som kan komma att initieras inom ramen för det samverkansforum för it i skolan som drivs av SKL. För ändamålet föreslår vi att tillförs . Beloppet beräknas kunna finansiera fyra till fem testbäddsmiljöer samt därutöver medel att fördela till skolhuvudmän efter ansökan. Enligt (Ds 2000:1) ska konsekvenser av utredningens förslag på ett antal områden redovisas, med hänvis- ning till 14–16 §§ i kommittéförordningen. I de fall förslagen inne- bär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kom- muner eller landsting ska också finansieringslösningar presenteras. Nedan berörs inledningsvis finansieringsfrågan på ett samlat sätt kopplat till de förslag vi lämnar. Därefter för vi resonemang kring konsekvenserna av våra förslag utifrån relevanta sakmässiga pers- pektiv som finns angivna i . Finansiering av våra förslag I detta resonemang berör vi endast de förslag som vi lämnar och där vi särskilt anger en kostnad för förslagets genomförande. För några av förslagen bedömer vi att de administrativa kostnader som förslagen innebär bör finansieras inom de ramar som gäller för aktuell verksamhet. Det gäller administrativa kostnader för genom- förandet av förslagen om att stärka den svenska kunskapsbasen kring it och lärande samt innovationsprojekt för framtidens lär- ande. De myndigheter som kan komma att beröras av förslagen hanterar liknande satsningar. Våra förslag till insatser bör kunna rymmas inom ramen för de förvaltningsanslag som gäller. Kostnader för den utredning som vi föreslår att regeringen till- sätter om nätbaserad undervisning bör bedömas och hanteras inom ramen för den beredningsprocess som föregår beslut om utred- ningsdirektiv och utredningsbudget. Detsamma gäller vårt förslag om att regeringen initierar en översyn av examensmålen som gäller för lärarutbildningarna i syfte att tydliggöra det digitala perspek- tivet. Därtill tillkommer medel för den undersökning vi föreslår för att kartlägga den pedagogiska digitala kompetensen hos personal som undervisar inom lärarutbildningarna om 2–. Flera av förslagen innebär att ges uppdrag som syftar till att stärka digitaliseringsperspektivet i skolans styrdokument samt för att ansvara för genomförandet av större fortbildnings- insatser. De förslag vi lämnar är utformade på ett sätt som innebär att finansiering i ett första steg krävs för administrera själva upp- draget. Det handlar om att tilldela resurser för att exempelvis kunna utreda frågor och utifrån det lämna förslag till regeringen att ta ställning till. Totalt uppgår dessa kostnader till engångsvis. Därutöver tillkommer kostnader för en årlig undersökning av användningen av digitala resurser och den digitala kompetensen i skolan. Dessa beräknas till som behöver tillföras anslag. Vi konstaterar att inte har getts ett tillräckligt tydligt uppdrag att inom ramen för sin verksamhet arbeta med skolutvecklingsfrågor utifrån digitaliseringsperspektivet. Våra för- slag innebär att ett viktigt steg tas i den riktningen. Vi bedömer att det inte är önskvärt att finansieringen hanteras genom ompriori- teringar inom befintliga anslag. Det är viktigt att ges konkreta och goda förutsättningar att hantera digi- taliseringsfrågorna initialt. Det är till exempel viktigt att myndig- heten ges möjlighet att bygga upp nödvändig kompetens. bedömer vi att den saknas i tillräcklig omfattning. Vidare anser vi att det är svårt att argumentera för vilka andra sakfrågor som bör prio- riteras bort för att klara av att göra nödvändiga omprioriteringar inom befintliga anslag. Digitaliseringsperspektivet bör betraktas som ett centralt komplement till det skolutvecklingsarbete som bedrivs inom myndigheten, och inte ett perspektiv som ersätter någon annan sakfråga. Målsättningen bör vara att digitaliserings- perspektivet blir en tydlig och integrerad del i de skolutvecklings- insatser som genomförs. bedömer vi därför att behovet av att anslå särskilda medel för digitaliseringsåtgärder i sig bör kunna minska. Sammantaget anser vi att de administrativa medel som vi bedömer krävs för genomförandet av de föreslagna uppdragen bör finansieras genom att nya medel tillförs berörda anslag. Vi bedömer att det är viktigt att de förändringar som vi föreslår på skolområdet åtföljs av en uppbyggnad av en svensk kunskapsbas över effekterna av ökade digitala inslag i undervisningen. Vidare är det viktigt att som stöd för utvecklingen stimulera en utveckling som innebär att nya digitala resurser och arbetssätt kan prövas och Dagens situation är bristfällig. De insatser som vi före- slår bedömer vi totalt bör resurssättas med 75–. Vi bedömer att det är rimligt att nya medel för ändamålen tillförs berörda myndigheters anslag. Det gäller framför allt förslaget om att bygga upp nationell kunskap om digi- taliseringens effekter på undervisning. Vi anser att det är viktigt att en sådan bas byggs upp. Beträffande förslaget om innovations- projekt för framtidens lärande kan möjligen en omprioritering av verksamhet göras som innebär att skolperspektivet lyfts fram och något annat mer etablerat område prioriteras ned. bedriver till exempel liknande insatser på regeringens upp- drag inom hälso- och sjukvård, äldreomsorg och miljöteknik. Vi anser emellertid att ett sådant eventuellt övervägande görs samlat av regeringen. Våra förslag om digitala kompetenslyft för lärare och rektorer kommer i genomförandefasen innebära relativt stora kostnader. Eftersom nödvändiga beloppsnivåer är beroende av exakt utform- ning och eventuella avgränsningar är det inte möjligt att ange exakta belopp. Våra förslag bygger på att får i uppdrag att kostnadsberäkna satsningarna som en del av uppdraget att utforma de närmare riktlinjerna och ramarna för satsningarna. Två fortbild- ningsinsatser av intresse i sammanhanget är de så kallade Matte- lyftet och Läslyftet. Enligt uppgift är den beräknade totalkostnaden för Mattelyftet . Läslyftet har beräknats till en totalkostnad om . Dessa båda satsningar riktar sig i princip endast till lärare inom två ämnesområden, matematik och svenska. Det digitala kompetenslyft vi föreslår för lärare bör rikta sig till en bredare grupp av lärare. Vi har inte sett det som möjligt att på ett meningsfullt sätt bedöma de samhällsekonomiska konsekvenserna av våra förslag. Beräkningar skulle behöva vila på ett antal osäkra antaganden. Det är till exempel svårt att kvantifiera och särskilja konsekvenserna av att styrdokument såsom läroplaner revideras så som vi föreslår. Vi lägger våra förslag i syfte att tydliggöra digitaliserings- perspektivet i svensk skola och dess undervisning samt öka förut- sättningarna för att digitaliseringens möjligheter kan tillvaratas. Skola och utbildning är ett traditionellt offentligt åtagande. Våra förslag bedömer vi ligger inom ramen för detta. Som vi pekar på i våra analyser finns ett problem inom svensk skola med bristande likvärdighet mellan skolhuvudmännen i hur digitala resurser används i undervisningen. Det är i vår mening viktigt att staten vidtar nationella åtgärder som ökar förutsättning- arna att uppnå en likvärdig skola. Dagens system innebär att det är upp till skolhuvudmännen, det vill säga kommuner och fristående aktörer, att implementera det som framgår av centrala styrdokument i den undervisning som bedrivs. Våra förslag utgår från modellen. Vi ser emellertid behov av att staten i styrdokumenten tydliggör digitaliseringsperspektivet. Sättet som vi föreslår att kompetensutvecklingsinsatserna genomförs innebär att det är skolhuvudmännen som ansöker om bidrag för att genomföra fortbildningsinsatsen. Modellen används , bland annat för fortbildningsinsatsen Mattelyftet. Även förslagen som syftar till att stimulera kunskaper om digitaliseringens effekter för undervisning och att främja innovationskapaciteten inom skola och undervisning bygger på grundsynen att staten har en viktig uppgift i att ställa resurser till förfogande som skolhuvudmännen har möjlighet att utnyttja för att utveckla verksamheten. Ett ökat statligt engagemang på nationell nivå som komplement till huvud- männens ansvar bedömer vi vara väsentligt för att skapa nationell överblick som bland annat bidrar till effektiv kunskaps- och erfarenhetsspridning. Övriga konsekvenser av våra förslag I förhållande till vad som står i (Ds 2000:1) bedömer vi att våra förslag inte har några konsekvenser för små före- tag, samt små och svåröverblickbara, men möjligen ändå betydelse- fulla konsekvenser för brottslighet, de integrationspolitiska målen och personlig integritet. Jämställdheten mellan kvinnor och män bedömer vi kommer att påverkas i positiv riktning av våra förslag. Redan i de statliga delegationerna för jämställdhet i skolan (SOU 2010:99) och förskolan (SOU 2006:75) konstaterades skill- nader i hur svenska elever uppmuntras att intressera sig för teknik. Ännu uppmuntrades flickor i svenska förskolor att leka relationslekar medan pojkar uppmuntrades att leka tekniska lekar och använda teknisk utrustning. Det har inte gjorts breda uppfölj- ningar , men mycket tyder på att ingen större förändring har ägt rum. Mycket pekar också på att det tidiga könandet av tek- nik som något som är till för pojkar påverkar flickors intresse för teknik och it långsiktigt. Genom att på ett genusmedvetet sätt introducera mer teknik och it brett, tidigt i skolan, skulle detta könande kunna motverkas. Flickor har lägre självförtroende än pojkar vad gäller användningen av it, något som sannolikt också härrör sig från att tekniken upplevs både som mer till för pojkar och att pojkar får ett försprång genom att de tidigare börjar använda teknik. Detta kan delvis överbryggas genom att ge ökade möjligheter att använda digitala verktyg tidigt i undervisningen, särskilt om lärare är medvetna om de genusmässiga komplikationerna. Pojkar och flickor använder it och internet på olika sätt, något som syns exempelvis i /Stoneface från om hur flickor och pojkar gör kön på internet. Även här tror vi att mer it-pedagogik i skolan kan bidra till att minska skillnaderna. I den högre utbildningen finns könslig snedrekrytering till it-utbildningar. Genom att fånga upp flickors it-intresse tidigt i skolan och ge alla barn en både bredare och djupare it-kompetens tror vi att också detta problem kan minska. Mer it-pedagogik i skolan skulle också kunna bidra till att lösa dagens största jämställdhetsproblem i svensk skola, att pojkarnas resultat försämras. Det finns åtskilliga, visserligen små, studier som visar att pojkar bättre kan tillgodogöra sig undervis- ningen när digitala verktyg används. Det gäller till exempel läsinlär- ning, där både pojkar och flickor knäcker läskoden snabbare med användning av digitala verktyg. Skillnaden för pojkar, som annars är än flickor, är emellertid större. Både pojkar och flickor känner större läslust med digitala verktyg och får större ordförråd. Även här är skillnaden större hos pojkar. I provresultaten för äldre barn syns också att pojkars eftersläpning i digital läsning är mindre än i ickedigital läsning. Om man genom digitala lärverktyg kan hjälpa upp de sämsta pojkarna, och bidra till bättre läs- och skriv- kunnighet vore oerhört mycket vunnet. Utan att dra allt för långtgående slutsatser menar vi att en ökad digitalisering av skolan kan ha viss betydelse för sysselsättning och offentlig service i alla delar av landet. Vi föreslår bland annat att regeringen initierar en utredning om nätbaserad undervisning. Att i högre utsträckning använda möjligheterna med en sådan undervis- ningsform kan bidra till att öka kvaliteten även i skolor som är belägna på mindre orter och i lands- och glesbygdsområden. Som vi redogör för på annan plats i betänkandet har exempelvis uppmärksammat de möjligheter som detta kan medföra. På mindre orter är det ofta svårt att erbjuda samma ämnesbredd som skolor belägna i större orter kan göra. En orsak är att det inte alltid finns behöriga lärare i tillräcklig utsträckning på orten. Genom nät- baserad undervisning kan sådana hinder delvis kringgås. På så vis ökar förutsättningarna att tillgodose olika behov och önskemål som finns bland eleverna på en ort. Skolans utbud och kvalitet är en faktor som kan påverka en orts attraktionskraft. Vi bedömer också att brottsligheten kan påverkas av våra förslag. tycks näthat av olika former vara ett växande problem. I många fall är utvecklingen driven av bristande förståelse för konse- kvenserna av handlingar som utförs på internet. Det är viktigt att barn redan tidigt får träna sin förmåga att agera på internet. Vi noterar att det finns kunskapsluckor och osäkerhet kring dessa frågor i lärarkåren. Detta är ett område som bör ingå i det digitala kom- petenslyft som vi föreslår. Utöver detta finns generella positiva effekter på brottsligheten om it i skolan faktiskt kan motverka att vissa pojkar helt faller ifrån i undervisningen. Det är väl etablerat att risken för brottslighet är mycket högre bland dem som inte klarar skolan, så varje enskild elev som faktiskt klarar sig kvar kan göra stor skillnad för den sam- manlagda kriminaliteten. I den utsträckning som de integrationspolitiska målen påverkas av våra förslag handlar det om att minska ojämlikheten i skolan. Vi ser hur skolor med många invandrarelever ofta klarar sig sämre och även här finns en koppling till hur pass engagerade lärare och rektorer är i digitaliseringen. Om alla barn får lika möjligheter förbättras även chanserna till integration. Vi bedömer att den personliga integriteten skulle kunna påverkas till det bättre av om lärare fick bättre kompetens i att lära ut hur integriteten fungerar och kan skyddas på internet.