sou · H2B342 · 2014-06-16 00:00:00 — Planerna förutsätter en god framförhållning när det gäller förberedelserna för att avveckling, nedmontering och riv- ning ska kunna påbörjas inom en rimligt efter att respek- tive reaktor permanent ställs av. De är därför känsliga för föränd- rade förutsättningar av olika slag i – den redan snäva – tidsplane- ringen enligt huvudtidsplanen och handlingsplanen för låg- och medelaktivt avfall. Enligt bygger reaktorinnehavarnas respektive tidsplaner på förutsättningar som mycket väl kan komma att för- ändras. vill framhålla att det förutom praktiska hinder även kan finnas administrativa hinder som bör beaktas. Avveckling av kärnkraftsreaktorer eller annan kärnreaktor kräver tillstånd enligt från det att reaktorn stängs av tills dess att reaktorn upphört genom att allt kärnbränsle och annat radio- Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall aktivt kontaminerat material varaktigt har avlägsnats från anlägg- ningsplatsen.4 Innan nedmontering och rivning påbörjas ska bl.a. anläggning- ens säkerhetsredovisning omarbetas.5 Dessutom krävs det en av godtagen redovisning enligt Euratomfördragets artikel 37. Dessa prövningar och godkännanden kräver omfattande redogörelser av bland annat aktivitetsinnehållet i anläggningen efter det att reaktorn permanent ställts av. Enligt rådets uppfattning bör reaktorinnehavarna närmare redo- göra för de hinder som kan tänkas komma att påverka genom- förandet av avvecklingsarbetet. Orsakerna till den försenade avveck- lingen av och bör också analyseras. bedömer, mot den ovan redovisade bakgrun- den, att reaktorinnehavarna inte fullt ut uppfyller kraven enligt kärntekniklagen när det gäller ansvar, planering och teknik för avveckling av de kärntekniska anläggningarna. Det är reaktorinne- havarna som har ansvaret för att bedriva den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamhet som behövs för att fullgöra vad som före- skrivs beträffande deras ansvar för avveckling och rivning.6 Reaktor- innehavarna är också skyldiga att i samråd med övriga reaktor- innehavare upprätta eller låta upprätta ett program för den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamheten och övriga åtgärder.7 Det framgår inte om eller deras uppdragstagare medverkat i den arbetsgrupp för avvecklingsfrågor som upprättats mellan övriga reaktorinnehavare. delar SKB:s uppfattning att det behövs ytter- ligare samordning för att säkerställa en optimering av systemet. SKB (2013), Låg- och medelaktivt avfall i SFR. Referensinventarium för avfall 2013. : Svensk Kärnbränsle- hantering AB. SOU 2011: 50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 4Jfr 22 kap 1 § miljöprövningsförordning (2013:251). 5Jfr 9 kap 7 § SSMFS 2008:1. 6Jfr 11 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 7Jfr 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall Miljöprövningsförordning (2013:251). föreskrifter och allmänna råd om säker- het i kärntekniska anläggningar (SSMFS 2008:1). 4Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 4.1.1Inledning: säkerhetsanalysens roller I Fud-program 2013 betraktar SKB Säkerhetsanalysen som en metodik för att bedöma den långsiktiga säkerheten av ett tänkt teo- retiskt slutförvar på den föreslagna platsen i Forsmark. Ingenstans i Fud-program 2013 diskuteras Säkerhetsanalysens roll i den sekel- långa processen att sätta ett rimligt säkert slutförvar på plats i Forsmark. Denna process måste garantera ett fungerande samspel mellan Säkerhetsanalys och Uppförande så att Säkerhetsanalysens krav alltid och överallt i Kärnbränsleförvaret är uppfyllda. Kärn- avfallsrådet anser att detta ställer mycket stora och unika krav på projektorganisation och institutioner kring projektorganisationen. Rådet anser att det brådskar att få igång en analys av samspel och organisation och att den totala bristen på insikt om nödvändig- heten av sådan analys i Fud-program 2013 skapar berättigat tvivel om kärnkraftindustrins vilja och förmåga att bygga ett kärnbräns- leförvar som uppfyller Säkerhetsanalysens alla krav. har dels i sina yttranden över Fud-program 2007 och Fud-program 2010, dels i rådets Kunskapslägesrapport tagit upp Säkerhetsanalysens olika roller och understrukit betydelsen av att klargöra dessa roller.1,2,3 Säkerhetsanalysens meto- dik har utvecklats . 1SOU 2008:70 Slutförvaring av kärnavfall – yttrande över SKB:s Fud- program 2007. 2SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. 3SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet och SKB har i ett internationellt perspektiv lämnat betydande bidrag till denna utveckling och avnämarna kan känna viss trygghet med Säkerhetsanalysens resultat. Inför ett eventuellt uppförande av Kärnbränsleförvar och utbyggnad av SFR ansåg det vara viktigt att klargöra hur Säkerhetsanalysen ska garantera uppförandet av säkra slutförvar. Bristerna i Fud-program 2013 framstår som ytterligt märkliga efter den inledningsvisa diskussion om samspel mellan Säkerhetsanalys och uppförande som SKB initi- erade i Fud-program 2010. I detta program delade SKB upp verk- samheten under uppförande och driftsättning i två iterativa huvudprocesser: Säkerhetsanalys och Uppförande. Rådet fann i sitt remissvar denna uppdelning rimlig och drog slutsatsen: att relationerna mellan de två huvudprocesserna är av fundamental betydelse. Rådet anser att forskning och utveckling för att förstå och hantera dessa relationer är utomordentligt viktiga och bör lyftas in som en viktig post i Fud-programmet. Som en förberedelse inför ett eventuellt positivt beslut om SKB:s ansökan bör ett forskningsprojekt med inriktning på dessa relationer komma igång så snart som möjligt.4 Behovet att hantera relationerna mellan de två huvudprocesserna sätter fokus på projektets organisation och rådet understryker: behovet av systematiska studier av hur organisationen ska se ut för att garantera att den fastställda byggnormen följs och att det önskade ini- tialtillståndet uppnås, under de speciella förhållanden som råder för uppförandet av ett slutförvar. Rådet anser att sådana studier bör komma igång , så att kunskapen finns inför ett eventuellt tillåtlighetsbeslut för ett KBS-3-förvar i Forsmark.5 Till Säkerhetsanalysens nya roll knyts både utveckling av kon- struktionsförutsättningar och av mätprogram. Konstruktionsförut- sättningarna operationaliserar Systemanalysen, dvs. de klargör vilka mätbara krav som ska ställas på ett slutförvar. Mätprogrammet ska ge Säkerhetsanalysen möjlighet att kontrollera att förvaret utveck- las mot ett rimligt säkert slutförvar. Beträffande konstruktionsförutsättningarna har SKB accepterat rådets synpunkter i fråga om verifierbarhet men ännu inte levererat en full uppsättning som uppfyller detta krav. Rådet anser att fort- satta diskussioner om konstruktionsförutsättningar kan föras inför mark- och miljödomstolen. 4SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010, sid. 68. 5SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010, sid. 70–71. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet Angående mätprogram ansåg rådet i sitt yttrande över Fud-pro- gram 2010 att: SKB måste utveckla ett mätprogram, som gör det möjligt att följa utvecklingen i buffert, deponeringshål och deponeringstunnlar efter- hand som tunnlarna försluts.6 Detta krav kommenteras över huvud taget inte i Fud-program 2013. vidhåller sitt krav på ett mätprogram för att följa utvecklingen i pluggade delar av förvaret, dock med tillägget att om SKB anser att ett sådant program inte behövs ska SKB dokumentera motiven för sitt ställningstagande. Om det inte finns något mätprogram är ett sådant dokument ett viktigt underlag inför framtida beslut om förvarets förslutning. I det följande diskuteras mera utförligt behoven av organisa- tionsanalys och mätprogram. 4.1.2Organisation och relationerna mellan de två huvudprocesserna Organisation, kravhantering och de två huvudprocesserna diskute- rades översiktligt i Fud-program 2010.7 Under avsnittet Arbets- metodik under uppförande och driftsättning8 påbörjades också en diskussion om relationerna mellan huvudprocesserna. En övergripande diskussion om organisation och relationerna Säkerhetsanalys -> Konstruktionsförutsättningar -> Initialtill- stånd förs också dels i huvudbilaga SR till SKB:s ansökan till SSM och mark- och miljödomstolen,9 dels i TR-10-12 Design and pro- duction of the KBS-3 repository.10 argumenterade i sin Kunskapslägesrapport för forskning och utveckling kring temat organisation och relationerna mellan de två huvudprocesserna.11 Den operativa och strukturella organisationen av slutförvars- projektet har diskuterats i en från 2010.12 Fud-pro- 6SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010, sid. 69. 7SKB, Fud-program 2010. Se avsnitt 1.4, 1.5 och 8.4.4. 8SKB, Fud-program 2010. Se avsnitt 8.4.4. 9SKB (2011), Long-term safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark. report of the SR-Site project. 10SKB (2010), Design and production of the KBS-3 repository. SKB TR-10-12, sid. 26–27. 11SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 12Frostenson, (2010), Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktig- het? Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet gram 2013 konstaterar att den övergripande ambitionen för denna rapport varit att: kartlägga och tydliggöra företagsorganisatoriska förhållanden för de enheter som ingår i slutförvarsprojektet samt att analysera relationerna till projektets intressenter, i första hand SKB:s ägare och kommunerna säger emellertid ingenting om relationen mellan de två huvudprocesserna, Säkerhetsanalys och Uppförande, och belyser därför inte det som anser vara den organisatoriska kärnfrågan för projektet. En genomgång av Fud-program 2013 visar att alla diskussioner om organisation och de två huvudprocesserna är utrensade. Vissa bitar av en organisatorisk struktur finns antydda. En leveransstyr- modell för att styra teknikutvecklingen inom Kärnbränsle- programmet presenteras.14 När ett tekniskt system genomfört implementeringsfasen i denna modell ska systemet anses vara industrialiserat. Naturligtvis är leveransstyrsystemet en viktig komponent i en organisation, men termen industrialiserat kan ge en förrädisk trygghetskänsla och visar på problemet. I en fungerande industri finns två kontrollstationer för en produkt. Den första är industrins egen kontroll av produktens egenskaper. Det är förmodligen vad som här menas med termen industrialiserat. Den andra kontrollstationen utgörs av marknadens dom. Industri- projektet producerar inte för en marknad. Det producerar långsiktig säkerhet som ska kontrolleras av en Säker- hetsanalys. Egenskaper och funktioner hos enskilda komponenter i förvaret, exempelvis kapsel och buffert ska mätas, men målet är att det som produceras, dvs. den långsiktiga säkerheten, aldrig kan verifieras genom någon reell process utan endast av säkerhets- analysen. Det är denna kontrollaspekt som gör förvaret unikt och kräver forskning och utveckling för att få en effektiv, legitim och autentisk organisation för att producera förvarsanläggningen. Organisationen ska kontinuerligt under cirka hantera relationerna mellan huvudprocesserna och inför beslutet om för- slutning garantera att alla förvarets delar uppfyller säkerhetsana- lysens alla krav. Figur 1 illustrerar att utveckling och implemente- ring av en sådan organisation är en uppgift fullt jämförbar med utveckling och implementering av de tekniska systemen. En rimlig slutsats från säkerhetsanalys är att ett förvar som upp- nått sitt idealtillstånd med vattenmättade buffertar och syrefri 13SKB, Fud-program 2013, sid. 513. 14SKB, Fud-program 2013, sid. 149 avsnitt 10.2.3. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet miljö kommer att vara rimligt säkert under 100 000 till en miljon år. Man kan alltså anse att SKB i teorin löst avfallsproblemet. Frågan är om initialtillståndet kan realiseras för alla komponenter, så att förvaret med säkerhet uppnår detta idealtillstånd på den valda plat- sen. För detta krävs tekniska system inbäddade i en effektiv, legi- tim och autentisk organisation. Trots tidigare förslag15 saknas i Fud-program 2013 ett forsk- nings- och utvecklingsprogram. vidhåller alltså sitt krav från yttrandet över Fud-program 2010 att SKB ska starta ett forsknings- och utvecklingsprogram för att skapa en organisation som kan förvandla ett teoretiskt rimligt säkert slutför- var till ett rimligt säkert slutförvar uppfört på vald plats. Säkerhetsanalysen visar bortom allt rimligt tvivel: Ett KBS-3-förvar som uppnått sitt idealtillstånd är ett långsiktigt säkert förvar Realiserat i verkligheten (2100? Ett KBS-3-förvar som vid förslutning kan garanteras vara ett långsiktigt säkert förvar 15 SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet -I teorin är ett KBS-3-förvar i idealtillståndet långsiktigt säkert. -Samhällets beslutsprocesser: SKB är relativt väl inbäddad i ett nätverk av kontroller och bedömningar. Med hänsyn taget till den långa bygg- och drifttiden är det viktigt att säkerställa sam- hällets kompetens att genom sina institutioner kritiskt granska SKB:s arbeten med säkerhetsanalys och kostnadsberäkningar (oron för det långsiktiga kompetensbevarandet hos den statliga myndigheten markeras av den gula fläcken i den gröna pilen). -Tekniska system: Här finns fortfarande stora frågetecken, främst beträffande buffertens förmåga att uppfylla alla krav som ställs på den. Det är också mycket bekymmersamt att SKB ännu inte formulerat ett komplett paket av Konstruktionsförutsätt- ningar som alla är verifierbara. Man måste också visa bortom allt rimligt tvivel att alla system från sina initialtillstånd (enligt SKB:s definition av initialtillstånd) kommer att nå idealtillstån- det. -: Hur ska en projektorganisation se ut som ska fungera i och med autenticitet säkerställa att förva- ret i alla delar och produceras i enlighet med Säkerhetsanalysens krav? Unikt är att produktionen inte sker mot Marknaden utan mot Säkerhetsanalysen och åtminstone tre generationer av entreprenörer och anställd personal ska passera igenom systemet. -Slutsatsen är att SKB ännu inte visat att man kan bygga ett säkert KBS-3-förvar. Inom EU:s sjunde ramprogram genomförs MoDeRn, ett projekt om monitorering av slutförvar under alla faser, inklusive: staged closure, as well as a post-closure institutional control phase. Pro- jektet ska bl.a. belysa nuläget vad gäller mätteknik men också i ett Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet speciellt Work Package (WP3) demonstrera ny teknik in situ.16 En av uppgifterna inom detta arbetspaket är: Demonstrate the capability to monitor events inside sealed and inaccessible repository areas, including the behaviour of the swelling clay plug. Projektet har 18 deltagare från 17 länder inklusive och . SKB deltar från i alla arbetspaketen utom i WP3. Mätprogram för att följa utvecklingen i förslutna och ej till- gängliga utrymmen i förvaret utvecklas alltså på olika håll i världen. Exempelvis ANDRA i utvecklar sådana program i sitt projekt i . SKB har genomfört mätningar i Prototypförvaret i Äspölaboratoriet17 och konstaterar: En generell slutsats av den kontinuerliga datauppföljningen är att mätsystemen tycks fungera bra.18 SKB har alltså god erfarenhet av mätprogram i förslutna områden. Med beaktande av rådets krav på mätprogram i gransk- ningen av Fud-program 2010, vore det av intresse för rådets fort- satta arbete att få motiveringen till att SKB avstått från att delta i den tekniskt mest avancerade delen av MoDeRn projektet. Rådet har vid flera olika tillfällen motiverat behovet av att utveckla mätprogram för att följa utvecklingen i pluggade delar av förvaret. SKB tar inte i någon del av Fud-program 2013 upp detta behov eller motiverar varför ett sådant program inte behövs. har i sitt svar19 till mark- och miljödomstolen pekat på tre områden där ett mätprogram ger nytta för slutförvars- projektet genom att dels utveckla konstruktionsförutsättningar, dels upptäcka dolda fel/misstag i analys och konstruktion, dels stödja kontrollprogram för att upptäcka avsiktligt eller oavsiktligt felhandlande. För forskning och utveckling skulle ett mätprogram dessutom ge mycket värdefull kunskap om hur ett verkligt slutför- var utvecklas, bl.a. beträffande vattenmättnad av buffert. Sådan kunskap är viktig för eventuell konstruktion av andra geologiska slutförvar, i och utanför . 16http:///work-packages/wp3-in-situ-demonstration-of-innovative- monitoring-techniques/ (hämtad ). 17SKB, Fud-program 2013, sid. 202–204. 18SKB, Fud-program 2013, sid. 203. 19Kärnavfallsrådet (2012), synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (M 1333-11). (Dnr 43/2012). Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet anser därför att ett minimikrav är att SKB dokumenterar motiven för sitt beslut att avstå från mätprogram, exempelvis i en kostnad-nyttoanalys, och att denna dokumentation fortlöpande uppdateras och hålls tillgänglig för framtida besluts- fattare. , (2010), Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktighet? (2012), synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (M 1333-11). (Dnr 43/2012). SKB (2013), Fud-program 2013. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SKB (2011), Long-term safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark. report of the SR-Site project. SKB TR-11- 01. SKB (2010), Design and production of the KBS-3 repository. SKB (2010), Fud-program 2010. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. SOU 2008:70 Slutförvaring av kärnavfall – ytt- rande över SKB:s Fud-program 2007. demonstration-of-innovative-monitoring-techniques/ (hämtad ). Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet Fud-program är upplägget för bränslehanteringen i stort sett detsamma , med uppföljning av frågor som identifierats av SKB själva (såsom kriticitet, rest- värme), eller som påpekats av SKI/SSM under granskningarna av Fud-programmen . Nytt med Fud-program 2013 är att: bränsle som kräver särskild hantering tas upp separat, som resultat av SSM:s kommentarer på tidigare Fud-program, det tidigare endast fanns en beskrivning av kärnämneskon- trollen, men att ett program för området nu lagts till. delar SKB:s uppfattning att uppmärksamhet bör riktas mot de specifikt utvalda delområdena av bränslehantering och att dessa är relevanta att studera ur forskningssynpunkt. Flera av delområdena är fokus för forskningsprogram, det gäller exempelvis Resteffekt, Vatten och vattenånga samt Kriticitet. Rådet noterar att nulägesbeskrivningen för dessa identifierade områden i princip har samma innehåll , medan programtexten innehåller ett tillskott av forskningsrelevant information. Delområdena Källstyrkor och källtermer, Strålskydd och dosuppskattningar, Bränsle och kapseloptimering samt Kärn- ämneskontroll är nya ur forskningsprogramsynvinkel. Programmet för Kärnämneskontroll är det i särklass största och tar upp rele- vanta frågeställningar kring både inkapsling, transport och slutför- var. anser i likhet med SKB att informationen som tas upp i bränslekapitlet är relevant, men anser att textframställ- ningen på flera ställen är av så generell och översiktlig karaktär att det vetenskapliga innehållet blir svårbedömt. Under beskrivningen Källstyrkor och källtermer är det exempelvis lätt att hålla med SKB om att det är bra att behov ska identifieras, kompletteringar ska utföras och att rapporter ska kvalitetssäkras. Men vilka behov och kompletteringar det gäller eller vad som i praktiken avses med kva- litet beskrivs inte. Inte heller återfinns någon information i avsnit- Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet tet om varför eller vilken typ av uppgradering av källstyrkor och källtermer som ska genomföras, trots att forskningsprogrammet explicit nämner att detta ska göras. På liknande sätt anser Kärn- avfallsrådet att det inom Kärnämneskontrollen är av stor vikt att beakta myndigheternas rekommendationer, att beräkna bränsle- parametrar och att utföra verifierande mätningar. Men utan att veta vad för rekommendationer SKB avser, hur eller med vilken pro- gramvara bränsleparametrarna ska beräknas eller varför, i vilken utsträckning och med vilka instrument verifierande mätningar ska göras, säger programtexten i sig inte speciellt mycket. noterar att bränslekapitlet endast innehåller referenser till tre andra SKB-dokument. Ett hänvisar till krav och förutsättningar20, ett hänvisar till resultat från beräkningar av käll- termer och källstyrkor21 och ett tredje redogör för tidigare kalori- metriska mätningar22. Dessutom finns externa referenser till ett internationellt samarbete.23,24 Rådet anser med anledning av detta att kapitlet endast i begränsad utsträckning följer upp och redovisar resultat från tidigare års Fud-program så att utvecklingen kan föl- jas. I bästa fall kan man i den löpande texten återfinna någon enstaka mening som översiktligt beskriver vad som gjorts, men på det hela taget anser rådet att det saknas en redovisning av tidigare års forskningsprogram inklusive referenser där resultaten står att återfinna. Ytterligare en synpunkt på kapitlet är att SKB insett att många tekniska bränsleegenskaper kvarstår att utreda: att rätt doku- mentation medföljer bränslet, källstyrkor, källtermer, strålskydd, dosuppskattningar, resteffekt, mängder vattenånga, kriticitet, bränsle- parametrar, verifiering av kärnämne etc. Det är dock förvånande att resteffektsbestämningen är det enda av de listade områdena som explicit nämner faktiska mätningar. Huruvida exempelvis alla bränslen ska mätas eller bara vissa, och hur man tänker ta fram specifika- tioner eller krav på dessa mätningar är emellertid oklart. Kärn- avfallsrådet ställer sig därmed frågande till i vilken utsträckning 20SKB (2010), Spent nuclear fuel for disposal in the KBS-3 repository. 21SKB (2009), Referensrapport till allmän del kapitel 6 – Källtermer. SKB doc 1179234 ver 1.0. 22SKB (2006), Measurements of decay heat in spent nuclear fuel at the Swedish interim storage facility, Clab. 23USNRC (2010), Spent fuel decay heat measurements performed at the Swedish Central Interim Storage Facility. NUREG/CR-6971, U.S. Nuclear Regulatory Commission, , DC. 24USNRC (2010), Validation of SCALE 5 decay heat predictions for LWR spent nuclear fuel. NUREG/ CR-6972, U.S. Nuclear Regulatory Commission, , DC. Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet SKB tänker mäta bränsleegenskaper och bränsleparametrar, och i vilken utsträckning SKB tänker förlita sig på beräkningsmetoder. Frågan om hur evalueringsmetoder väljs ut och verifieras mot faktiska data är relevant, liksom frågan om SKB själva tänker utföra dessa valideringar. SKB (2010), Spent nuclear fuel for disposal in the KBS-3 repository. SKB (2009), Referensrapport till allmän del kapitel 6 – Käll- termer. SKB doc 1179234 ver 1.0. SKB (2006), Measurements of decay heat in spent nuclear fuel at the Swedish interim storage facility, Clab. USNRC (2010), Spent fuel decay heat measurements performed at the Swedish Central Interim Storage Facility. NUREG/CR-6971, U.S. Nuclear Regulatory Commission, , DC.