sou · H2B36 · 2014-02-13 00:00:00 — Föräldraförsäkringen ger rätt till ersättning under föräldraledighet och betalas ut av . Rätten till ledighet regleras i föräldraledighetslagen och anger rätten till frånvaro från arbete. Försäkringen och lagstiftningen är naturligtvis relaterade, men rätten till frånvaro från arbete är mer generös än rätten till ersättning. Enligt föräldraledighetslagen har föräldrar rätt att vara lediga från arbetet för vård av barn fram tills barnet är , oavsett om föräldern tar ut föräldrapenning eller inte. Därefter har föräldrarna rätt till ledighet när föräldrapenning används. Dessutom har föräldern rätt att förkorta sin normala arbetstid tills barnet fyller . Ett vanligt mönster är att gå från heltid, runt , till lång deltid, runt . Föräldrar kan få föräldrapenning med anledning av barns födelse eller adoption under sammanlagt per barn. För 390 av är ersättningen relaterad till förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI, så kallade sjukpenningnivådagar). Ersättningen är satt till av den sjukpenninggrundande inkomsten upp till tio prisbasbelopp (motsvarar ungefär en månadslön på ). För föräldrar med låga eller inga förvärvsinkomster finns en grundnivå på per dag (). För de resterande (lägstanivådagar) är ersättningen per dag för alla, oavsett var båda dessa nivåer . Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet har vardera föräldern rätt till föräldrapenningdagar. Det är den absolut vanligaste situationen även när föräldrarna inte bor ihop. Försäkringen är därmed individuell och innebär till vardera föräldern. En förälder kan avstå föräldrapenningdagar till den andra föräldern, förutom de två reserverade månaderna. Om föräldrarna delar utöver de två reserverade mån- aderna, får de en jämställdhetsbonus. Jämställdhetsbonusen är skattefritt till vardera föräldern för som delas lika. Vidare är det möjligt att ta ut en månad med föräldra- penning när båda föräldrarna är hemma (se för detaljer). Det finns också särskilda regler för flerbarnsfödslar och adopterade barn, men avvikelserna kan betraktas som små. Det bör också påpekas att det är mycket vanligt att arbets- givaren betalar extra ersättning utöver de från . Ofta betalar arbetsgivaren ersättning över socialförsäkringstaket på tio prisbasbelopp. Hur stor ersättningen är och under hur den betalas ut varierar mellan olika avtal och arbetsgivare (och , 2011). Det har skett en utveckling av dessa avtal . Eftersom avtalen förhandlas har olika fackförbund haft möjlighet att driva krav om extra ersättning olika hårt i relation till löneutvecklingen. Därför är det mycket troligt att typiska manliga arbeten haft sämre avtal om extra ersättning än typiska kvinnliga arbeten. LO har drivit att alla avtal ska ge med extra ersättning. Föräldrapenningen kan tas ut tills barnet fyller eller har avslutat sitt första skolår och den kan tas ut som delar av dag om man vill kombinera med arbete eller obetald ledighet. Föräldra- penningen kan därmed räcka längre om man accepterar en lägre ersättningsnivå än dagersättningen. Ett vanligt mönster är att ta ut föräldrapenning , vilket ger drygt hälften (5/7*0,776) av den tidigare inkomsten i ersättning. I genomsnitt tar kvinnor och män ut runt (Inspektionen för socialförsäkringen 2013). Det vanligaste är troligen att tiden hemma underskattas eftersom föräldrapenning tas för färre än de föräldraledighet som är möjliga. En överskattning är också möjlig eftersom en del föräldrar tar ut föräldrapenning som inkomst- förstärkning en vardag och sedan på helgdagarna som ändå är arbets- fria. Det kan även vara tveksamt att definiera uttag av föräldrapenning i samband med förlängning av semester, eller föräldrapenning under exempelvis julhelgen, som likvärdigt med att vara hemma med ett barn som inte har börjat i förskola. Det är troligt att sådana korta uttag där ofta båda föräldrarna är hemma inte ger särskilt stora effekter på jämställdheten. (2004) har visat att sambandet mellan utbetalda föräldrapenningdagar och längden på föräldra- ledigheten som intervjupersonerna själva rapporterade var relativt högt för pappor . För mammor var däremot varia- tionen stor. Eftersom pappors uttag har ökat är variationen inom pappors uttag mer möjligt och därmed är det troligt att sambandet för pappor har försvagats fram till . Sådana indikationer finns även i en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Det bör också nämnas att mamman har rätt att använda föräldra- penning barnet beräknas komma och hon har rätt till sju veckors mammaledighet före eller efter förlossningen, med eller utan föräldrapenning. Pappor kan bara ta föräldrapenning innan barnets födelse i samband med föräldrautbildning. Dessutom innehåller försäkringen tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption, tidigare så kallade pappa- dagar. tillfaller pappor (eller den andra föräldern) som förvärvsarbetar (eller uppbär akassa) och kan tas ut som mamman är föräldraledig. De kan bara användas under barnets . 5 Skillnader mellan mammor och pappor? Trots att lagstiftning och rättigheter i till stor del är köns- neutralt formulerat så finns det skillnader i kvinnors och mäns möjligheter att använda sig av sina rättigheter. Jag tar här upp några av dessa skillnader. Till att börja med kan man konstatera att pappor har rätt till fler dagar än mammor. Pappor har rätt till hälften av föräldrapenning- dagarna samt de med tillfällig föräldrapenning. Dessutom är det vanligt att mamman tar ut föräldrapenning innan barnet är fött (2003) vilket gör att hon har färre dagar kvar. Det är dock få pappor som tar ut fler dagar än mammor (2012). En ytterligare skillnad i förutsättningarna för mammans och pappans ledighet är att föräldraledighetslagen gör det möjligt att vara hemma med eller utan betalning och sedan när föräldern använder föräldrapenning eller tillfällig föräldra- penning. Eftersom det är vanligast att mamman börjar föräldra- ledigheten är det hon som har störst möjlighet att ta ledighet utan betalning, något som ofta kallas att sprida . En viktig bidragande anledning är regeln som skyddar den sjukpenning- grundande inkomsten från barnets födelse (26 kap. 15 § socialförsäkringsbalken). Även om föräldern tar ut få föräldra- penningdagar och därmed har en låg inkomst , så gäller den sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som föräldern hade innan barnet föddes när föräldern återgår i arbete. Barnets första år är så kallad överhoppningsbar tid. Efter barnets ettårsdag behöver föräldern ta ut minst för att SGI ska fortsätta vara skyddad. Att mamman lättare kan sprida kan ses som både positivt och negativt för henne. Hennes möjlighet till flexibilitet och valmöjligheter ökar. Men om föräldrarna gemensamt bestämmer att mamman tar färre föräldra- penningdagar (och får lägre ersättning) för att hushållsekonomin tillåter kan de långsiktiga effekterna glömmas bort. Låg ersättning ger sämre pension och lång frånvaro har negativa konsekvenser för arbetsmarknadskarriären (och 2011, m.fl. 1999). Många föräldrar anger att ekonomin styr beslutet om vem som är hemma (2003) men det är inte troligt att besluten alltid bygger på noggranna uträkningar av konsekvensen av olika uttagsstrategier. Det är särskilt troligt att de långsiktiga konsekvenserna inte är beaktade (2000). Det kan också ses som en fördel för män att de är mer flexibla i när de tar sin ledighet och sin föräldrapenning. Kvinnans föräldra- ledighet börjar vid födseln eller tidigare och det är till stor del bestämt av att hon bär barnet. Mannen har mer möjlighet att för- handla ledigheten och dess tidpunkt gentemot arbetsgivare och den andra föräldern. Pappan kan exempelvis se till att en föräldraledig- het passar in så bra som möjligt med arbetsrytmen på arbetsplatsen. kommer användningen av av föräldrapenningen begränsas till . Detta påverkar naturligtvis flexibiliteten för både kvinnor och män, men kanske främst män som använder större andel av sin föräldrapenning senare i barnets liv. En ytterligare skillnad är ersättningsnivån i föräldrapenningen. Eftersom män i genomsnitt tjänar mer än kvinnor så förlorar de mer ekonomiskt per föräldrapenningdag i absoluta tal under föräldra- ledigheten. De tjänar också oftare över taket på tio prisbasbelopp och får därmed en ersättning på under de av den tidigare inkomsten (2011). I genomsnitt av män och av kvinnor har en inkomst över taket. Det kan också vara så att män har sämre kollektivavtal och att arbetsgivaren betalar mindre extra ersättning under ledigheten. En ytterligare skillnad är att även om kvinnor och män har rätt till hälften av dagarna så har det inte varit reglerat vem som får dagar som bygger på den sjuk- penninggrundande inkomsten och vem som får de som betalas på lägstanivå (). Eftersom mamman oftast tar ledigt först har hon kunnat ta en större andel av dagarna på sjuk- penningnivå. med föräldrapenning måste föräldern ha arbetat före barnet föds för att få ersättning på sjukpenningnivå. Detta krav är främst något som berör mammor då hon börjar föräldraledigheten. De resterande på sjuk- penningnivå har inte detta krav om tidigare arbete. Eftersom pappan har mer flexibilitet i när han tar ut sin föräldrapenning så kan detta gynna hans ersättningsnivå. Information om föräldrapenning går till den blivande mamman när hon bekräftats gravid på en mödravårdscentral och hon skickat in ett mödraskapsintyg. Den blivande pappan nås inte av information om sina rättigheter på samma sätt och inte lika . Det visar sig att pappor ofta får information om föräldrapenning genom mamman (2003) och det visar sig att många föräldrar har bristande kunskap om sina rättigheter, särskilt pappor. Exempelvis visste bara en tredjedel av papporna att de hade rätt till lika många dagar som mamman. 6 Utveckling av mäns andel av uttaget Det har hänt mycket . Detta hävdas vanligtvis genom att hänvisa till figur 1 som visar utvecklingen av mäns andel av fram till . Ökningen är från av som används , till nästan en fjärdedel. Utvecklingen av mäns andel har gått stadigt framåt men det är viktigt att komma ihåg att detta är ett aggregerat mått som påverkas av flera faktorer. Måttet tar med alla personer som har använt försäkringen, det vill säga både de som fått barn och de som använder Måttet är därmed påverkat av om det exempelvis föds många barn ett visst år eftersom mammor oftast använder den första föräldraledighetsperioden. Om pappor skjuter på sitt föräldraledighetsuttag därpå så påverkar det deras andel. Eftersom perioden som föräldrapenning kan användas är så lång kan det ge en missvisande bild att fokusera på siffran för ett särskilt år eller utvecklingen mellan . Vi vet av figur 1 inte något om hur många av alla mammor och pappor som använder föräldrapenning eller om hur föräldrar delar på föräldrapenningen i det specifika paret. , officiell statistik. Trots dessa förbehåll är det naturligtvis så att figuren visar en utveckling av ökad delning av föräldrapenningen mellan föräldrarna. Ett annat viktigt mått är hur stor andel av alla pappor som använder föräldrapenning. Den största förändringen i andel pappor som använder föräldrapenning syns då den första reserverade månaden infördes. Jämförs uttaget under barnets första så ökade andel användande pappor från (Inspektionen för socialförsäkringen 2012). Om barn följs tills barnet är och föräldrapenningen inte kan användas mer har nästan 9 av 10 pappor använt någon föräldrapenning (2012). När mammor och pappors uttag per barnets ålder jämförs i figur 2 är det tydligt att mamman börjar sitt uttag tidigare än pappan gör. Notera att både mammor och pappor tar relativt många dagar efter barnets första . Mamman och pappan tar båda ungefär 5-10 dagar under förskoleåldern. När pappor som fått barn 1999 till 2011 jämförs, har antalet dagar ökat måttligt från 15 . Ökningen av pappans dagar sker främst och därefter fortsätter mammor och pappor att ta ungefär lika många dagar. Eftersom pappan tar sammanlagt mycket färre dagar än mamman så tar pappan en större del av sin ledighet uppdelad i korta perioder och senare i barnets liv. Detta kan exempelvis vara att förlänga semestern med . Om mäns andel mäts när barnet är går denna andel av alla använda dagar. Källa: statistikdatabas. Att pappan tar större och tidigare del av föräldraskapet är dock inte detsamma som ett jämställt föräldraskap. Figuren visar tydligt att pappan inte är den som tar den första delen av föräldraskapet. Detta har tolkats som att kvinnor är föräldrar och män kan välja att vara det (Bekkengen 2002, , , 2010). Hur vanligt har det då blivit att dela på föräldraskapet jämställt? Det är mycket ovanligt att ta precis lika många dagar men i figur 3 visas andel av alla föräldrar som har tagit någonstans mellan av alla föräldrapenningdagar under barnets första . Det är tydligt att detta blivit vanligare med tiden; över en tiondel av alla föräldrar delar jämställt enligt denna definition. När den reserverade månaden infördes blev det först ovanligare att dela jämställt. En förklaring kan vara att det skapades en norm om att pappor skulle använda en månad ledigt. Analyser visar att gruppen av pappor som tog en månad ökade men det blev inte vanligare att ta mer än en månad (Inspektionen för socialförsäkringen 2012). Vi bör komma ihåg att här används ett mått som indikerar jäm- ställdhet i föräldraskapet men att bara en dimension av flera mäts. Även om måttets tolkning begränsas till att mäta föräldraledighet så finns förbehåll. Det är viktigt att påminnas om skillnaden mellan föräldrapenning och föräldraledighet och att statistik vanligtvis redovisar mått på föräldrapenningdagar. Det är som nämnts vanligt att vara ledig även obetalda dagar och detta förlänger kvinnors ledighet mer än mäns (Inspektionen för socialförsäkringen 2013). Vidare är basen för andelarna olika eftersom det är relativt vanligt att inte används (2010). Alternativet till att mäta föräldrapenningdagar är att på andra sätt försöka skatta hur länge föräldrar är hemma. Detta är svårt inte minst då det inte är självklart vad som är föräldraledighet. Ska vi räkna med för att förlänga semestern när barnet är ? Eller för att skola in barn i förskola eller för att möjliggöra en sammanhängande julledighet? Om vi frågar föräldrar kommer de att ge olika svar, men det är troligt att de flesta definierar föräldra- ledighet som tiden fram till att barnet börjar förskola. Om föräl- drarna varvar tid hemma och arbete är det oklart hur detta definieras. I studier där föräldrar frågas om föräldraledighet måste man även räkna med att det finns problem för många föräldrar att komma ihåg hur länge de var hemma. Ett komplement till att fråga föräldrar kan därför vara att med olika definitioner skatta längd av föräldraledighet genom att använda datumen för uttagen av föräldrapenning. Detta har gjorts i en studie från Inspektionen för socialförsäkringen (2013). I studien defini- eras föräldraledighetsepisod genom att det är högst utan föräldrapenning mellan dagar med föräldrapenning. De allra flesta föräldrar använder många fler föräldrapenningdagar . I studien läggs alla episoder samman under barnets första och sedan hela åttaårsperioden som föräldrapenning kan användas. Detta mått på föräldraledighetsepisod visar perioder av föräldra- ledighet som är mycket längre än antal föräldrapenningdagar (se tabell 1). Det är tydligt att en stor del av episoderna ligger efter barnet har fyllt för både mammor och pappor. Notera att tabell 1 inte kan ses som mer än en fingervisning om föräldra- ledighetens längd då det är möjligt att arbeta de dagar som föräldra- penning inte används, särskilt när perioder mäts tills barnet fyller . Längden på episoden ökar för mammor till barn födda om man följer dem från att barnet är till . För pappor är motsvarande ökning från 19 . Gällande användningen är det tydligt att pappors föräldraledighet har förlängts , medan det är tveksamt om mammans föräldraledighet har förkortats. Observera att tabell 1 endast innehåller de som använt föräldrapenning och därmed inte alla föräldrar, särskilt inte alla pappor. Källa: Inspektionen för socialförsäkringen 2013. 7 Vad påverkar pappans uttag? Pappors ökande andel av föräldrapenninguttaget har påverkats av flera reformer i försäkringen. De viktigaste reformerna är att delar av föräldrapenningen har reserverats till vardera föräldern. Effekten av den första reserverade månaden var tydlig och direkt, pappans uttag ökade (se tabell 2). Det finns stöd även från de andra nordiska länderna för att en reserverad tid till pappan leder till att han ökar sitt uttag (m fl. som pappors antal föräldrapenningdagar ökade så minskade mammors antal dagar. Det är dock inte lika säkert att mammans ledighetslängd minskade (Inspektionen för socialförsäkringen 2013). Även den andra reserverade månaden påverkade uttaget och eftersom föräldrapenningen förlängdes med en månad så ökade även mammors uttag. Jämställdhetsbonusen förändrade inte uttaget direkt på samma sätt. Förutom att bonusen setts som krånglig, krävde ansökan och kan ses som ekonomiskt marginell är en möjlig anledning till utebliven direkt effekt av jämställdhets- bonusen att det är svårare att ändra uttag på högre nivåer och att papporna redan tar en relativt stor del av föräldrapenningen. Andra reformer som kan ha påverkat pappans uttag men som vi vet mindre om är den gradvisa förlängningen av föräldrapenningen under främst , förändring i ersättningsnivå från (75 ) samt höjningen av taket i försäkringen 2006 från 7,5 prisbasbelopp till 10 prisbasbelopp. Vidare är det viktigt att komma ihåg att de extra ersättningarna genom kollektivavtal ändras emellanåt och även detta kan påverka uttaget och uttags- mönstret. Källa Inspektionen för socialförsäkringen 2012. Det finns givetvis en negativ korrelation mellan mammans och pappans ledighet; om en förälder tar mycket ledighet tar den andra mindre, men eftersom den slutgiltiga längden på ledigheten inte är definierad så påverkar även en mängd andra faktorer. Den negativa korrelationen mellan mamman och pappans föräldraledighet kan inte ses som ett nollsummespel och föräldrarna kan använda olika strategier för uttag. Flera studier visar att pappor använder mer föräldrapenning om de har högre inkomst (och 2002, Inspektionen för socialförsäkringen 2012). Mönstret är dock kurvlinjärt vilket betyder att de med högst inkomst inte är de som tar mest, utan de tar något mindre eller lika mycket som de med näst högst inkomst. En möjlig anledning till detta är att män med högst inkomst har inkomster över taket och då får en mindre relativ andel av sin inkomst under ledig- heten. Även mammans inkomst korrelerar med föräldrapenninguttaget; en hög inkomst hos mammans är associerat med mer föräldrapenning hos pappan. Mammor med hög inkomst tar också kortare ledighet (Inspektionen för socialförsäkringen 2012, et al. 2006, Inspektionen för socialförsäkringen 2013, 2013b). Det är inte lika tydligt att mammans inkomst har ett kurvlinjärt mönster, men det kan ha att göra med att mammor mer sällan kommer upp i så höga inkomster att de slår i taket på försäkringen. Det tydligaste mönstret är att gruppen pappor som inte har en inkomst, en låg inkomst eller svag arbetsmarknadsanknytning är de som använder föräldrapenningen i minst utsträckning (Inspektionen för socialförsäkringen 2012, 2013b). Om pappan och mamman har hög utbildning så tar pappan ut längre ledighet (et al. 2006, Försäkringskassan2013b). Detta förklaras ibland med attitydskillnader mellan olika grupper av föräldrar (Geisler och Kreyenfeld 2011). Hög utbildning kan också spegla en friare arbetssituation och större möjlighet att vara föräldraledig. Både män och kvinnor med privata anställningar tar ut kortare ledighet än de som arbetar i offentlig sektor (2013b). I offentlig sektor finns många kvinnodominerade arbets- platser och de kan vara mer anpassade till att fungera även då anställda är frånvarande för föräldraledighet. I offentlig sektor har också kollektivavtalen för extra ersättningar varit mer generösa . Ett större uttag kan även ha att göra med attityden till ledighet på dessa arbetsplatser och med typen av arbetsuppgifter (och 2005, och 2002). Både män och kvinnor som får extra ersättning från arbetsgivaren tar också längre ledighet (Duvander 2006). Både mammor och pappor tar ut längre ledighet med ett första barn än med senare syskon. Det kan vara ekonomiskt svårare att ha lång föräldraledighet med senare barn då försörjningsbördan är större för flerbarnsföräldrar. Barn med äldre syskon börjar ofta i förskola tidigare än förstfödda barn, inte minst på grund av olika system av syskonförtur. En ytterligare möjlig förklaring är att attityden till barnomsorg utanför hemmet är mer positiv efter det första barnet (2006). Det finns dessutom skillnader mellan föräldrar i olika åldrar, som bor i olika delar av och som har olika ursprungsland. Dessa demografiska faktorer bör främst ses som indikatorer på andra fak- torer som skiljer mellan dessa föräldrars omständigheter och möjlig- heter att vara föräldralediga. Exempelvis finns det bland utlands- födda pappor en större grupp som inte tar någon föräldrapenning, men det finns också en större grupp som står utanför arbetsmarknaden och därför skulle få en låg föräldrapenning (2005). Lika ålder och lika inkomst hos föräldrarna är också relaterat till större sannolikhet för jämnt uttag och detta kan relateras till de relativa resurserna i hushållet (2013b). Eftersom regelverket och normer kring föräldraledighet förändras är det mycket troligt att mönstren kring vad som påverkar föräldrapenninguttag och längd förändras. Ett exempel är att när nästan alla pappor använder föräldrapenning kan det vara att betrakta som avvikande bland män att inte ta någon ledighet. På 1970- talet var det tvärtom och detta påverkar exempelvis arbetsgivarens förväntningar om föräldraledighet. Vidare har det blivit allt vanligare att kunna sköta en del av arbetet från hemmet. Detta kan ha möjlig- gjort föräldraledighet men också gjort det vanligare att sköta del av arbetsuppgifterna under föräldraledigheten. Det kan finnas för och nackdelar för föräldern att hålla kontakt och ha arbetsuppgifter under ledigheten, men det torde påverkar arbetsgivarens attityd till föräldra- ledighet i positiv riktning att kunna förvänta sig en sådan kontinuerlig kontakt (Brandth och Kvande 2013). Det är lätt att generalisera mellan de olika nordiska länderna och förvisso bygger familjepolitiken till stor del på liknande idéer. Men det finns grundläggande skillnader i prioriteringar och utveckling (Duvander och Lammi-Taskula 2010, 2011). En grund- läggande skillnad är att i och är könsneutralitet en ledande princip i familjepolitiken. Båda föräldrar har lika rättigheter oberoende av kön. har gått mot en könsneutral hållning medan detta inte är fallet i och . och är också de två länderna som inte haft någon del av föräldraledigheten reserverad för pappor. I har reglerna förändrats 2013 och det är för tidigt att säga något om effekterna. I har röstat nej till ett förslag om reserverad tid för pappan och istället infört en bonus liknande den svenska (se nätreferens ). var det första landet att introducera en reserverad del för pappor 1993 och följde efter 1995. Den norska kvoten till pappor har stegvis ökat och ligger . De borgerliga partierna som vann valet tenderar nu mot en kompromiss om att reducera pappakvoten (NRK.no). Den norska föräldraledigheten har tills varit mindre flexibel än den svenska. Det finns både för och nackdelar med en flexibel föräldraledighet utifrån ett jämställdhetsperspektiv (Brandth och Kvande 2013). Ett flexibelt system gör det lättare för pappor att använda ledigheten, men de kanske inte har lika stor möjlighet att få en lång sammanhängande period av huvudansvar över barnet.