sou · H2B367 · 2014-09-19 00:00:00 — Svårigheterna för utlämnande myndighet har bl.a. bestått i att avgöra vilka uppgifter som ISF faktiskt har behov av och i att avgöra om den person- uppgiftsbehandling som ska utföras är förenlig med PuL. En stor del av de förmåner som handläggs av rör enskildas hälsa på olika sätt. Inför att ISF ska genomföra olika tillsyns- eller granskningsuppdrag, där behandling av känsliga personuppgifter kan förekomma inom ramen för olika forsknings- projekt, ansöker myndigheten om etikprövning enligt lagen om etikprövning av forskning som avser människor. När det gäller andra projekt som inte anses innebära forskning har ISF påtalat att myndigheten helt saknar möjlighet att behandla känsliga uppgifter. Det gäller, enligt myndigheten, framför allt projekt av en mer tillsynsinriktad karaktär, till exempel projekt där ISF granskar eller handläggning eller rättstillämpning. Det anges även gälla projekt som är av mer deskriptiv karaktär, t.ex. en granskning av hur en viss förmån har utnyttjats , eller analyser av administrationens arbetssätt. Merparten av de granskningar som ISF genomför kräver, mot bakgrund av myndighetens uppdrag, information från Försäkrings- kassan och . Det gäller både uppgifter från myndigheternas statistiksystem och deras ärendehanteringssystem. ISF begär stora mängder data från statistiksystemen. Eftersom ett stort antal av de granskningar som ISF genomför baserar sig på aktgranskningar begär ISF även ofta in ett större antal akter från både och . Det kan röra sig om mellan några hundra ända upp till tusen akter per granskning. Det har vidare framkommit att det finns tekniska hinder för myndigheterna som gör att det är svårt att lämna ut akter elektroniskt utan att utlämnandet sker på ett sätt som är att betrakta som direktåtkomst. ISF får därför i stället akterna i form av papperskopior. Detta leder till att datamaterialet kraftigt behöver begränsas och därmed att möjligheterna att dra statistiskt säkerställda slutsatser av granskningarna försämras, som granskningarna blir mer resurskrävande. Det har också framkommit att såväl utlämnandet av uppgifter till ISF från statistiksystemen som av uppgifter ur akter innebär en stor belast- ning för och . Detta leder inte sällan också till att ISF:s granskningar försenas. Skrivelser om myndighetens behov av en särskild registerförfattning Utredningen för inrättandet av Inspektionen för socialförsäkringen och ISF pekade i skrivelser (dnr S2009/4622/SF) respektive (dnr S2009/5373/SF) på behovet av en särskild registerförfattning för ISF:s verksamhet. I dessa skrivelser görs bedömningen att för att ISF ska kunna utföra sitt uppdrag på ett bra och effektivt sätt behövs en möjlighet för myndigheten att kunna behandla en stor mängd personuppgifter, vilka till en betydande del bedöms vara känsliga i PuL:s mening. Inom socialförsäkringsområdet är det t.ex. vanligt förekommande med uppgifter som rör hälsa. För vissa tillsyns- och granskningsinsatser bedöms det också vara av intresse att ta del av uppgifter om enskilda personers etniska ursprung. I skrivelserna anges också att det finns ett behov av att kunna behandla andra personuppgifter av integritetskänslig natur. Det tillsyns- och granskningsuppdrag som ISF har bedöms vidare förutsätta att information kan utbytas på ett smidigt och enkelt sätt mellan ISF och de myndigheter som ISF ska granska. Mot denna bakgrund görs i skrivelserna bedömningen att ISF bör medges direktåtkomst till , och databaser i den utsträck- ning som behövs för myndighetens tillsyns- och granskningsarbete. ISF påpekar också i sin skrivelse att det finns behov av att kunna bygga upp en egen databas för att möjligheten ska finnas att i denna kombinera data från olika register. Promemorian Behandling av personuppgifter vid Inspektionen för socialförsäkringen, m.m. (Ds 2011:4) Med utgångspunkt i de skrivelser som inkommit till regeringen tillsattes en arbetsgrupp i med uppgift att analysera ISF:s behov av att kunna behandla personuppgifter och vidare, om så ansågs nödvändigt, föreslå en särskild lagreglering för behandling av personuppgifter för tillsynsverksamheten vid ISF. presenterade arbetsgruppen promemorian Behandling av personuppgifter vid Inspektionen för social- försäkringen, m.m. (Ds 2011:4). Arbetsgruppen bedömde att ISF behöver genomföra omfattande register- och aktstudier för att kunna fullfölja sitt uppdrag och att det då finns ett behov av att behandla personuppgifter. Arbetsgruppen föreslog mot denna bakgrund införandet av en ny lag, lagen om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för socialförsäkringen, som, enligt arbetsgruppen, angav de viktigaste ramarna för ISF:s tillsynsverksamhet, sett från integritetssynpunkt. Lagen föreslogs gälla helt eller delvis automatiserad behandling av personuppgifter och även viss behandling av sådana uppgifter. ISF föreslogs vara personuppgifts- ansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför. ISF föreslogs vidare få behandla personuppgifter endast om det behövs för vissa i den föreslagna lagen angivna ändamål. Känsliga personuppgifter samt uppgifter om lagöverträdelser m.m. föreslogs få behandlas om uppgifterna har behandlats hos tillsynsobjekten. Personuppgifterna föreslogs få sambearbetas endast inom respektive projekt. Det föreslogs även att det inom ISF:s verksamhet skulle få finnas en samling personuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling skulle kunna användas särskilt för lagens ändamål (tillsynsdatabas). Till tillsynsdatabasen föreslogs särskilda skydds- regler. Den föreslagna lagen innehöll en särskild bestämmelse om lättnader i informationsskyldigheten för ISF när myndigheten har inhämtat personuppgifter som inte direkt kan hänföras till en enskild person. Lagen föreslogs även innehålla särskilda bestämmelser om rättelse, skadestånd, gallring och it-säkerhet. Vidare föreslogs att och personuppgifts- reglering skulle ändras så att ISF medges direktåtkomst till dessa myndigheters uppgiftssamlingar avseende verksamhetsstyrning, resultatredovisning, utvärdering och tillsyn samt framställning av statistik. Direktåtkomsten föreslogs avse personuppgifter som förs på löpnummernivå. Det föreslogs även att det skulle införas regler om uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen att lämna personuppgifter till ISF. En remiss- sammanställning finns tillgänglig i (dnr S2011/993/SF). Femtiotre remissinstanser gavs möjlighet att yttra sig över promemorian. Av de instanser som valde att yttra sig över skrivelsen var merparten positiva till promemorians förslag som helhet. Vissa av remissinstanserna hade dock synpunkter på enskilda förslag. ISF angav i sitt remissvar att myndigheten ansåg att förslagen i promemorian behövde analyseras ytterligare och att de inte borde ligga till grund för lagstiftning. ISF gjorde bedömningen att förslaget till registerlag var bristfälligt med hänsyn till att det i vissa avseenden till och med skulle innebära försämrade möjligheter för myndigheten att behandla personuppgifter i förhållande till vad som gäller enligt PuL. Enligt ISF borde en registerlag i stället utformas så att den stämmer bättre överens med myndighetens uppdrag. ISF anförde att bestämmelsen om ändamålen i register- lagen borde utformas så att myndigheten får möjlighet att behandla personuppgifter i all den tillsyn och granskning av verksamheter som gränsar till socialförsäkringsområdet och av samverkans- insatser som myndigheten är ålagd att utföra. ISF anförde vidare att möjligheten att behandla känsliga personuppgifter inte borde begränsas till uppgifter som inhämtats från , , eller Arbetsförmedlingen. ISF ansåg också att de föreslagna bestämmelserna om tillsynsdatabasen och de begränsningar som föreslogs gälla för den behöver analyseras ytterligare och att de inte borde införas i sin nuvarande form samt att den föreslagna bestämmelsen om sambearbetning borde tas bort. Uppgifter som har inhämtats genom direktåtkomst borde enligt ISF få användas även vid tillsyn över och granskning av andra verksamheter än och Pensions- myndighetens verksamheter. ISF ansåg även att vissa andra begränsningar av direktåtkomsten som hade föreslagits borde tas bort och att myndigheten borde medges möjlighet att ta del av uppgifter i tillsynsobjektens it-system på plats hos dessa. Flera remissinstanser framhöll i sina remissvar vikten av skyddet för den personliga integriteten. Datainspektionen (DI) framförde vikten av att de begränsningar som föreslagits också införs, t.ex. avseende ändamål, känsliga personuppgifter, sökbegrepp samt begränsningar i behandlingen av uppgifter som direkt kan hänföras till den enskilde. Uppdraget att utreda behovet av en särskild registerlag Frågan om ISF:s förutsättningar att behandla personuppgifter och om myndighetens behov av en särskild registerlagstiftning har, som ovan nämnts, varit föremål för analys i promemorian. Behandling av personuppgifter vid Inspektionen för socialförsäkringen, m.m. (Ds 2011:4). Analysen som gjorts i denna promemoria tyder på att ISF, mot bakgrund av hur myndighetens uppdrag ser ut, har behov av att behandla ett stort antal personuppgifter, varav vissa kan antas Vidare finns det, med utgångspunkt i promemorian, stöd för slutsatsen att ISF inte har tillräckliga förutsättningar att kunna behandla personuppgifter med utgångspunkt i sitt uppdrag. Regeringen anser i detta sammanhang att det är särskilt viktigt att ISF får rättsliga förutsättningar att inom ramen för granskning av verksamheter som gränsar till socialförsäkrings- området kunna behandla personuppgifter. De förslag som lämnades i promemorian riskerade enligt vissa remissinstanser, däribland ISF, att försämra ISF:s möjligheter att genomföra sitt uppdrag. krävs en avvägning mellan myndighetens behov av att hantera känsliga personuppgifter och vikten av att skydda den personliga integriteten. Datainspektionen konstaterade också i sitt remissvar att det var viktigt att de begränsningar som föreslagits i promemorian också infördes. Regeringen anser, mot bakgrund av det ovan sagda, att det finns anledning att vidare utreda frågan om behovet av en särskild registerlag för ISF:s tillsyns- och granskningsverksamhet. Utredaren ska därför analysera behovet av en särskild lagreglering för behandling av personuppgifter för tillsyns- och granskningsverksamheten vid Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). Utredaren ska vidare, om en sådan lagreglering bedöms nödvändig, lämna förslag till lagtext med nödvändiga kommentarer och även föreslå vilka eventuella ändringar i andra författningar - både av materiell och följdändringskaraktär – som kan behövas. Utredaren ska i sitt arbete särskilt analysera de behov som ISF kan ha av att -behandla känsliga personuppgifter, -få tillgång till personuppgifter från andra myndigheter än , och och att, vid sådan tillgång, kunna behandla personuppgifter som lämnats från dessa myndigheter, -få direktåtkomst till uppgifter i socialförsäkringsdatabasen och -kunna sambearbeta uppgifter som är direkt hänförliga till enskilda. Under sitt arbete ska utredaren ta hänsyn till hur skyddet för den personliga integriteten beaktats såväl i nationell lagstiftning som i internationella sammanhang och hur eventuella lagändringar påverkar skyddet för den enskildes integritet. beakta den pågående översynen av såväl som EU:s dataskyddsreglering. Utredaren ska hålla sig informerad om hur detta arbete fortskrider och hur det påverkar handlingsutrymmet när det gäller utformningen av den nationella lagstiftningen. Utredaren ska vidare beakta det arbete som pågår inom ramen för (Ju 2011:11) och Register- forskningsutredningen (U 2013:01). Även det arbete som redovisats i betänkandena av (Fi 2011:05) ska beaktas. Utredaren ska också följa det eventuella lagstiftningsarbete som kan bli följden av förslag. Utredaren ska i sitt arbete rådgöra med Inspektionen för socialförsäkringen, , , , , samt, i den utsträck- ning utredaren finner det behövligt, med Informationshanterings- utredningen, , Utredningen om rätt information i vård och omsorg och E-delegationen. För det fall utredaren, utifrån sin analys, gör bedömningen att en reglering när det gäller behandling av personuppgifter för andra myndigheter än , eller bör införas eller att en befintlig reglering på området för dessa myndigheter bör ändras, ska utredaren rådgöra med de myndigheter som kommer att beröras. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag för det allmänna och för enskilda. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om personuppgiftsbehandlingen vid ISF (S 2013:13) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om behandling av personuppgifter inom verksamheten för Inspek- tionen för socialförsäkringen, ISF (dir 2013:83). Utredaren skulle enligt direktiven redovisa uppdraget . Uppdraget ska i stället redovisas . Regleringsbrev och särskilda regeringsuppdrag Medan ISF:s instruktion mera långsiktigt reglerar myndighetens ansvarsområden och arbetsuppgifter anger regeringen genom regle- ringsbrev årliga effektmål och verksamhetsmål samt lämnar upp- drag till myndigheten. I det följande redovisas de regeringsuppdrag som myndigheten fått sedan den bildades . Av regleringsbrev för framgår att ISF ska inhämta, sammanställa och bedöma befintliga uppföljningar och utvärderingar som genomförts inom olika samverkansverksam- heter (samverkan mellan förmedlingen när det gäller den s.k. nationella handlingsplans- samverkan, finansiell samordning enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser samt finansiell samordning mellan och hälso- och sjuk- vården); i redovisningen ska i möjligaste mån de olika sam- verkansformerna jämföras med varandra, granska om har säkerställt att de regler inom sjukförsäkringen som infördes tillämpas likformigt, rättssäkert och effektivt i enlighet med propositionens intentioner; granskningen ska avse om de vägled- ningar, metodstöd och den utbildning som personal fått och de system för intern kontroll som finns inom myndigheten medfört att de nya reglerna på ett likformigt sätt fått genomslag i tillämpning, och genomföra en granskning av hantering av de underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning och lämna förslag på åtgärder som bör vidta för att uppnå korrekta och rättssäkra beslut om sjukpenning. Av regleringsbrev för framgår att ISF ska mäta och analysera kvaliteten i hanteringen av bostadstillägg till pensionärer hos och respektive 2012, genomföra en processuppföljning av den s.k. sjukskrivningsmil- jarden - en överenskommelse mellan och Landsting (SKL) om insatser för en kvalitets- säker och effektiv sjukskrivningsprocess under 2010-2011 - i syfte att beskriva implementeringen av sjukskrivningsmiljardens frågor i hälso- och sjukvården samt genomföra en allmän analys av hur åtgärder av detta slag bör utformas för att man ska kunna uppnå avsedda syften, utvärdera samordningsförbundens insatser (samordnade rehabi- literingsinsatser) och bl.a. föreslå hur ett samlat stöd för systematisk utvärdering av samordningsförbundens insatser kan utvecklas samt lämna förslag på vilken instans som kan ges ett löpande ansvar för ett sådant samlat stöd, granska sjukskrivningen över generationer och undersöka huruvida det föreligger ett samband mellan olika generationers sjukfrånvaro inom samma familj, och analysera tillämpningen av lagstiftningen, inom sjukpenning och graviditetspenning, i ärenden som rör kvinnor med gravi- ditetsrelaterade besvär. Av regleringsbrev för framgår att ISF ska granska hur beslut om indragen sjukpenning eller avslag på sjuk- penning kommuniceras till de försäkrade och rutiner för omprövning av sjukpenningärenden samt bedöma om det allmänna ombudets roll vid kan förändras i syfte att stärka legitimiteten för socialförsäkringens administration, granska och Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla tidiga och aktiva insatser i syfte att rusta människor att återgå i arbete, skapa fler vägar tillbaka till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen samt om rehabiliterings- kedjans intentioner och drivkrafter för bl.a. den enskilde, arbets- givare och hälso- och sjukvård upprätthålls, kartlägga och analysera de åtgärder som vidtas för försäkrade som återvänder till sjukförsäkringen efter att tidigare ha lämnat sjukförsäkringen på grund av att de uppburit ersättning (i uppdraget ingår även att analysera faktorer som har betydelse för att den försäkrade avbryter insatser hos Arbetsförmedlingen och övergår till sjukförsäkringen och att analysera vilka åtgärder som vidtas av såväl som Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvården för dem som återvänder till sjukförsäkringen), analysera dagens nivåer på beviljande av sjukpenning och sjuk- ersättning med utgångspunkt i hur regeringens reformer har påverkat arbetskraftsutbudet för kvinnor och män, och beskriva pensionssparares och pensionärers behov av kunskap och information för att tillvarata sina intressen inom pensions- området och stärka sin ställning som konsumenter. Av regleringsbrev för framgår att ISF ska utvärdera sjukskrivningsmiljarden genom att göra en analys av landstingens åtgärder finansierade med den rörliga ersätt- ningen samt undersöka och analysera vilken betydelse lands- tingen anser att den rörliga ersättningsdelen har för de åtgär- der landstingen vidtar i arbetet med sjukskrivningsrelaterade frågor, granska handläggning av sjukförsäkringsä- renden ur ett jämställdhetsperspektiv och hur myndigheten arbetar för att säkerställa att handläggningen av sjukförsäk- ringen sker på ett jämställt sätt, genomföra närmare undersökningar med utgångspunkt i den tidigare rapporten hos föräldrar och deras barn (dnr S2012/2672/SF), granska om och hur efter beslut om sjukersättning gör nya utredningar av de försäkrades arbets- förmåga, samt undersöka vad de leder till i fråga om ersättning och eventuella rehabiliteringsåtgärder, analysera effekter av borttagandet av intyg om barns frånvaro med avseende på hur föräldrarna använder försäkringen samt följa arbete med att förhindra fusk och fel inom den tillfälliga föräldrapenningen, och fortsätta mäta och analysera kvaliteten i hanteringen av bostads- tillägg hos och . Utöver de uppdrag som framgår av regleringsbreven har ISF även fått följande regeringsuppdrag. ISF ska tillsammans med Arbetsförmedlingen, Centrala studie- stödsnämnden, , Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen (IAF), , Migrations- verket, , , och delta i ett samverkansuppdrag om utveckling av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet. Ekonomi- styrningsverket ska leda och fördela arbetet. ISF ska granska beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsper- spektiv. Syftet är att identifiera om det finns osakliga skillna- der dels i beviljandet, dels i den process som leder fram till beslut om arbetsskada och som därmed medför olika utfall för kvinnor och män. Granskningen ska avse arbetsskadeförsäk- ringen enligt det regelverk som infördes och begränsas till uppgiven arbetsskada till följd av sjukdom. I uppdraget ingår att även granska de åtgärder som har vidtagit i syfte att skapa en likabehandling för kvinnor och män inom arbetsskadeförsäkringen. ISF ska - under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen och att arbetar fram nämnda handlingsplan - ISF ska utvärdera effektiviseringsarbete. ISF ska redogöra för huruvida arbete för att effektivisera socialförsäkringens administration är ändamålsenligt och om myndighetens arbete skapar förutsättningar för en verk- samhet som bedrivs inom de ekonomiska ramar som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen för myndigheten avseende och därefter. ISF ska i sitt arbete använda Statskontorets erfarenheter från den gjorda uppföljningen av första år som myndighet. Uppdraget inne- fattar en bedömning av underlaget för den handlingsplan som av regeringen fått i uppdrag att ta fram för sitt effektiviseringsarbete samt genomförandet av samma handlings- plan. ISF och utvärdering (IFAU) ska genomföra två observationsstudier som syftar till att ge svar på om behandlingarna som ges inom ramen för rehabiliteringsgarantin i högre utsträckning leder till återgång i arbete jämfört med andra behandlingar. ISF ska ta fram underlag för och bedöma orsakerna till utfallet av beslut om assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, såväl vid nybeviljande som vid tvåårsomprövning av sådana beslut, och till eventuella föränd- ringar . ISF ska även redovisa tänkbara orsaker till såd- ana förändringar. ISF ska också kartlägga vilka assistansberät- tigade som berörs av förändringarna och vilka eventuella andra insatser som erbjuds dessa. (Med tvåårsomprövning avses enligt 51 kap. 12 § socialförsäkringsbalken att rätten till assi- stansersättning ska omprövas förflutit från senaste prövningen och vid väsentligt ändrade förhållanden.) ISF ska granska hur olika ersättningsformer inom hälso- och sjukvården kan påverka vårdgivarens möjligheter att säkerställa en kvalitetssäker sjukskrivningsprocess. ISF ska också granska hur sjukvårdshuvudmannen säkerställer att dessa möjligheter inte påverkar en kvalitetssäker sjukskrivningsprocess på sjuk- skrivningsintensiva enheter på ett inte avsett sätt. ISF ska sam- råda med . ISF ska följa upp tillämpningen av lagstiftningen om graviditets- penning med anledning av en tidigare granskning som ISF redovisade i rapporten 2011:16, Graviditetspenning och sjuk- penning vid graviditet, Tillämpning av lagstiftningen (dnr S2011/9912/FST). Om uppföljningen visar att det finns brister i tillämpningen ska förslag till åtgärder redovisas. Nya vägledande domstolsavgöranden och kontinuerliga kvalitetsförbättringsarbete bör leda till en rättsenlig och mer likformig tillämpning. ISF ska genomföra en analys av sjukförsäkringens utformning och tillämpning avseende psykiska diagnoser. Analysen ska omfatta utvecklingen och framåt. Av särskilt intresse är i vad mån sjukförsäkringens utformning och tillämpning kan medverka till att förklara ökningen i de psy- kiska diagnosernas andel av personer som uppbär ersättning från sjukförsäkringen samt i vad mån sjukförsäkringssystemet är anpassat till att möta denna ökning. Analysen ska genomgå- ende beakta huruvida utfallen i nämnda avseenden har sett olika ut för kvinnor respektive män. ISF ska följa upp och analysera effekterna av de ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och i socialförsäkringsbalken som trädde i kraft och följa upp de åtgärder som vidtagit för att utveckla styrning och organisation i syfte att effektivisera hand- läggningen och kontrollen av ärenden inom assistansersättningen. Uppdraget ska genomföras i samråd med Inspektionen för vård och omsorg () och . Enligt regeringens direktiv till den parlamentariska socialförsäk- ringsutredningen (dir. 2010:48) har ISF även getts i uppdrag att bistå den utredningen. I det följande redogörs för samtliga projekt där ISF har behandlat personuppgifter t.o.m. och vilka framtida behov myn- digheten förutser av att få behandla personuppgifter. Beskrivningen baseras på uppgifter från ISF. Även granskningar där ISF inte har haft möjlighet att behandla personuppgifter och där detta har inverkat negativt på analyserna redovisas. Av redogörelsen framgår syftet med respektive projekt och vilka typer av uppgifter som har använts i analyserna, eller för framtida projekt vilka uppgifter som skulle behöva behandlas. Redogörelsen följer den indelning av tillsyns- och granskningsverksamheten som görs i instruktionen. Vissa projekt berör flera områden. Sådana projekt redovisas under alla de områden där de är aktuella. I den mån en siffra förekommer i rubriken för projektet innebär det att känsliga personuppgifter behandlas i projektet.