sou · H2B327 · 2014-05-07 00:00:00 — Sida placerar därför personal på ambassader och konsulat som ska göra det möjligt för chefen för utlandsmyndigheten att genomföra de uppdrag som har delegerats. Personalen är utvald efter de specifika kompetenser som behövs i de olika länderna. Sida arbetar ständigt med att säkerställa att myndigheten har rätt kompetens på plats och ligger i framkant när det gäller kunskap om prioriterade ämnesområden. För att öka genomslaget för de svenska prioriteringarna i det globala utvecklingssamarbetet arbetar Sida för att få fler svenska anställda i internationella organisationer, genom olika tjänst- och utbildningsprogram. Erfarenheterna från de svenskar som deltagit i internationellt utvecklingssamarbete är dessutom ett sätt att öka kompetensen hos Sida och andra svenska aktörer. () är en central förvaltnings- och tillsynsmyn- dighet för polisen. Ytterst ansvarig för verksamheten är rikspolis- chefen som utses av regeringen. RPS huvuduppgifter är att utöva tillsyn över polisen och verka för planmässighet, samordning och rationalisering. På regeringens uppdrag kan RPS också leda polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet. RPS kan fungera som dels ett förvaltningsorgan åt regeringen, dels ett serviceorgan åt polisorganisationen. RPS:s huvuduppgift kan kortfattat beskrivas vara att skapa bästa möjliga förutsättningar för en bra polisverksamhet. 13 kommer få en samlad till skillnad från dagens uppdelning i och 21 polismyndigheter. Arbetet för att åstadkomma detta kallas Polissamordningen och leds av regeringens särskilde utredare tillsam- mans med för nya . () består av ett huvudkontor med verksled- ningskansliet, internrevisionen och fem avdelningar. Till RPS hör också avdelningen för interna utredningar, Polisens verksamhets- stöd, , och Säkerhetspolisen. Internationella insatser och samarbeten Polisen deltar i internationellt operativt polissamarbete tillsammans med utländska polisorganisationer. Det sker inom ramen för till exempel brottsutredningar, direkt eller genom Europol, Schengen- samarbetet, eller det nordiska polissamarbetet. Polisen medverkar också i internationellt strategiskt polissam- arbete. Där deltar och samordnar polisen arbetet i olika arbetsgrup- per och institutioner inom framför allt EU. Arbetet skapar bättre förutsättningar för medlemsländernas polisorganisationer att till- sammans bekämpa en alltmer mångskiftande och organiserad gräns- överskridande brottslighet. RPS samordnar för svensk del det särskilda nordiska polis- och tullsamarbetet, som hanterar ett 20-tal sambandsmän i , och . De är en länk mellan värdlandet och , inter- nationellt benämns ofta dessa befattningar som legal attachés. Polisen deltar också i internationellt utvecklingssamarbete och stödjer utländska polisorganisationer i deras strävan att bli mer demo- kratiska och effektiva. Samarbetet bidrar även till ett individuellt och organisatoriskt lärande inom svensk polis. Svenska poliser deltar också i freds- och säkerhetsfrämjande samt konfliktförebyggande verksamhet. De rekryteras till polisens utlandsstyrka för att tjänstgöra i FN:s, EU:s och insatser runt om i världen. Svensk polis hjälper till att skapa en polisorganisation i samarbets- landet som respekterar och skyddar de mänskliga rättigheterna, följer rättsstatens regler, kan ställas till svars och ger högsta prio- ritet till medborgarnas behov. Svensk polis erbjuder stöd och råd. Projekten finansieras genom biståndsmyndigheten . Polisen har bland annat gett stöd till demokratisk polisreform i , , , , , , , , , och . Polismyndigheternas medverkan i utvecklingssamarbetet säker- ställer en nära länk mellan polisens inhemska och internationella verksamhet och bidrar till ett individuellt och organisatoriskt lärande inom svensk polis. Biståndet sker i form av projekt och program, till skillnad från operativa insatser. Det kan handla om områden som polisutbild- ning, kriminalteknik, underrättelseledd polisverksamhet, ledarskap och strategisk planering. Projektarbetet är långsiktigt och brukar pågå under fyra till tio års tid. Polisens utlandsstyrka bildades då polisen tog över ansvaret för svensk polis medverkan i internationella insatser från Försvars- makten. Svensk polis deltog dock redan i den första internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatsen som hade en civil poliskom- ponent 1964. Inom polisen finns en särskild sektion vid som ansvarar för rekryteringen, utbildningen, uppföljning och ut- rustningen av de poliser som ingår i polisens utlandsstyrka. I polisens utlandsstyrka tjänstgör cirka 100 poliser i olika freds- och säkerhetsfrämjande internationella insatser, missioner. Insatser pågår i bland annat (), , , och på . Insatserna leds och organiseras av bland andra FN, EU och . Dagens fredsinsatser inriktas, vid sidan av traditionella, freds- bevarande uppgifter, alltmer mot att bygga upp demokratiska sam- hällsstrukturer i tidigare konfliktdrabbade områden. Ett viktigt inslag i återuppbyggnadsarbetet är att etablera en fungerande rättsstat byggd på demokratiska principer och som kännetecknas av lag och ord- ning. De poliser som tjänstgör i Polisens utlandsstyrka har ofta råd- givande och övervakande (monitorerande) funktioner gentemot den lokala polisen, antingen på strategisk eller på operativ nivå. Många av poliserna arbetar också med att utbilda den lokala poliskåren. sällsynta fall har de en exekutiv roll grundat på insatsens mandat och arbetar då som ersättare för eller komplement till värdlandets egen poliskår. RPS disponerar medel för internationell civil krishantering ur Utgifts- område 7 Internationellt bistånd. får användas för att ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säker- hetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet, främst inom ramen för FN, EU samt . Insatser inom ramen för EU: gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, m.m. ställer personal till förfogande för insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik med flera insatser. Personalbidrag sker bland annat till följande insatser: EU:s gränsstödsinsats i och (EUBAM /) EU:s övervakningsinsats i (EUMM ) EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) EU:s polisinsats i (EUPOL ) EU:s rättsstödsinsats i (EUJUST ) EU:s polisinsats för den palestinska myndigheten (EUPOL COPPS) EU:s polisinsats i (EUPOL DRK) EU:s civila kapacitetsbyggande insats i (EUCAP ) Transitional Support Team i Mazar-e , , (TST MeS) FN:s fredsbevarande insatser ställer även personal till förfogande för FN:s fredsbevarande insatser. Personalbidrag sker till följande av FN:s insatser: FN:s stabiliseringsinsats i (MONUSCO) FN:s insats i (UNMIL) FN:s insats i Sydsudan (UNMISS) AU:s och FN:s hybridinsats i , (UNAMID) FN:s insats i (UNAMA). Internationella kommissionen mot straffrihet i (CICIG) FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSTAH) RPS ställer också personal till förfogande för fältmissioner och insatser. Personalbidrag lämnas till bland annat till fält- missionerna/insatserna i , , , , och . exklusive , , och , , , , och . Polisen bedriver insatsnära verksamhet till stöd för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet i form av insatsförberedande utbildning, bidrag till internationella organi- sationers policy- och metodutveckling eller annan internationell samverkan på insatsområdet. I syfte att stödja EU:s och FN:s planering för och genomföran- de av civila krishanteringsinsatser i DAC-länder ställs personal till förfogande för sekundering med ett långsiktigt perspektiv till dessa organisationers högkvarter i respektive . RPS utlandssektion bedriver internationell verksamhet med två inriktningar. Civil krishantering genom polisens utlandsstyrka och internationellt utvecklingssamarbete i syfte att bidra till en demo- kratisk polis i samarbetsländer. RPS tog över ansvaret för de poliser som tjänstgör inom den civila krishanteringen från Försvarsmakten och redovisade siffror kan därför bara ges från den tidpunkten. Arbetsgivaransvaret för tjänstgörande inom det internationella utvecklingssamarbetet finns hos deras respektive anställningsmyn- dighet. Inom verksamheten påbörjar cirka 130 poliser tjänstgöring . Verksamheten drivs i ett 20-tal länder. Sedan polisen utlandsstyrka bildades har cirka 1 180 poliser tjänstgjort i verksamheten. till har ca 2 290 poliser tjänstgjort utom- lands. bedrivs det bilaterala utvecklingsprojekt i fyra sam- arbetsländer. Majoriteten av de som tjänstgör i projekten för polisens räkning arbetar utomlands. I två av länderna tjänstgör polisrådgivare/koordinatorer med avtal om tjänstgöring på plats . har cirka nio personer tjänstgjort vid ett och samma tillfälle. är en civil statlig myndighet som ansvarar för sjö- övervakning och räddningstjänst till sjöss. Myndigheten ska kunna förebygga, motstå och hantera krissituationer inom Sveriges sjö- territorium och ekonomiska zon samt på anslutande landområden. har också uppdraget att samordna och förmedla civil sjöinformation till andra myndigheter. består av generaldirektören, över- direktören, verksledningsstaben och fem avdelningar. organisation är regionalt indelad med två led- ningscentraler i och samt 26 kuststationer, en flygstation och två samverkanskontor. Antal anställda är ca 750. Internationella insatser och samarbeten Ett omfattande internationellt arbete för havsmiljön sker i sam- arbete mellan inom , mellan Nordsjöländerna inom och mellan de nordiska länderna inom . Genom förbinder sig de nordiska länderna att samverka med varandra för att skydda havsmiljön när den är hotad – oavsett vilket av länderna som hotet berör. Avtalet gäller inre vatten, territorialhav och andra vattenområden innanför respektive fiskegräns, kontinentalsockel och ekonomiska zongräns. För att genomföra övervakning till sjöss har länderna fartyg, flyg och satelliter till sitt förfogande. Samarbetet inom omfattar övervakning, undersökning, rap- portering, säkring av bevismaterial, bekämpning och allmänt infor- mationsutbyte. arbetar för att åtagande att förvalta EU:s gemensamma yttre maritima gräns efterlevs. Den yttre maritima gränsen övervakas utifrån en väl underbyggd maritim lägesbild med hjälp av fartyg, flygplan och från land. deltar även aktivt i olika internationella aktiviteter inom gränskontrollområdet koordinerade av . Kustbevak- ningen deltar även aktivt i internationella aktiviteter inom fiskeri- kontrollområdet, så kallade (Joint Deployment Plan), koordinerade av EU:s fiskerikontrollbyrå (). BSRBCC bildades och är ett samarbete i mellan ländernas gränsbevakande myndigheter. Genom samverkan ska man effektivt bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten i , till exempel narkotikasmuggling, illegal invand- ring/människosmuggling och miljöbrott. Alla östersjöstater och är medlemmar och har observatörsstatus. Inom ramen för BSRBCC deltar både i operationer och expert- utbyten deltog 2012/2013 i Operation som är en EU-gemensam marin och civilmilitär insats för att stödja och skydda FN:s mattransporter till behövande länder i . Kustbevak- ningen deltar, med bas på , med ett sjöövervaknings- plan inklusive besättningar, stabspersonal samt tekniker. I staben deltar även en person från Försvarsmakten som samverkansofficer. Under Operation har Kustbevakningsflyget utvecklat ett samarbete med den Seychelliska när det gäller informationsutbyte. För deltagande med flyg i den internationella insatsen har myndigheten fått särskilt tilldelade medel om . Den civila insatsen EUCAP är en del av EU:s breda enga- gemang på . Missionen ska utveckla den civila förmågan och stärka den nationella lagstiftningen på området. har en kustbevakningstjänsteman deltagit i missionen som Operations and Training Officer med stationering på . Kustbevakningsflyget har också under Operation bistått EUCAP med utbildning av personal från Seychelliska flygvapnet avseende användning av integrerat fjärr- analyssystem. är en statlig myndighet som lyder under Justitie- departementet och som fungerar som en serviceorganisation till domstolarna i landet. uppgift är att ansvara för övergripande samordning och gemensamma frågor inom Domstolar. Inom verksamhetsområdet är närmare 6 000 människor anställda. Internationella insatser och samarbeten Domstolars internationella arbete utgörs av bl.a. löpande deltagande i nätverk inom många olika sakområden, internationell kompetensutveckling, utländska praktikplatser samt mottagande av ett stort antal studiebesök till svenska domstolar. Därutöver deltar och domstolarna i dels utvecklingssamarbeten med andra länder och dels fredsfrämjande insatser. har tre utvecklingssamarbeten varit aktuella, dels två Sida-finansierade projekt i respektive och dels ett EU-projekt i . Många svenska domstolar och svenska experter från domstolarna och från medverkar i dessa samarbeten. målsättning att aktivt medverka i EU:s civila freds- och säkerhetsfrämjande insatser har haft en stor påverkan på Domstolars internationella verksamhet även . Inom ramen för EULEX Kosovo har en utsänd domare tjänstgjort som domare vid en särskild avdelning av som bl. a. hanterar privatiseringstvister. har två ordinarie domare ingått i EU:s civila snabbinsatskapacitet Civilian Response Teams utan att ha engagerats i någon insats . disponerar medel från utgiftsområde 7 Internatio- nellt bistånd för att ställa svensk personal till förfogande för freds- främjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet, främst inom ramen för FN, EU samt . Personal till internationella verksamhet tas nästan uteslutande från myndighetens expertbas där ett fyrtiotal personer som rekryteras och kvalitetssäkras för denna verksamhet. –2000 tjänstgjorde 2–3 personer i . Var och en hade många korta uppdrag i regionen. –2004 tjänstgjorde ungefär tio personer med korta uppdrag i , vissa tjänstgjorde på samma sätt i . Två domare har varit på långa uppdrag i under perio- den –2005. har den internationella verksamheten utökats. Sam- manlagt har ett trettiotal personer från olika personalkategorier med- verkat i , , och som korttidsexperter. Tre legal officers och två domare har tjänstgjort i fredsfrämjande verksamhet i Kosovo . Tjänstgöringstiden har varit . När DV sänder ut personal för EULEX Kosovo genomförs en för- beredande utbildning oftast av . Utbild- ning innehåller information om insatsens styrinstrument, mandat, roll och uppdrag, utrikes- och säkerhetspolitiska strategier, uppförandekod, landkunskap samt säkerhetsförhållanden. Kriminalvården är en statlig myndighet med ansvar för häkten, fängelser och frivård. Myndighetens övergripande uppgift är att till- sammans med polis, åklagare och domstolar minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kriminalvården lyder under regeringen och hör till verksamhets-/ansvarsområde Kriminalvården är indelad i sex geografiska regioner, ett huvud- kontor och en transporttjänst. Verksamheten leds av generaldirek- tören. Överdirektören är generaldirektörens ställföreträdare. Varje region leds av en regionchef. Den operativa verksamheten bedrivs vid regionkontoren och vid 31 häkten, 47 anstalter och 34 frivårds- kontor. En kriminalvårdschef har ansvar för ett verksamhetsområde som består av ett eller flera häkten, anstalter och/eller frivårds- kontor. I svensk kriminalvård arbetar cirka 9 000 människor, varav de flesta är kriminalvårdare. Internationella insatser och samarbeten Kriminalvårdens utlandsstyrka etablerades med anled- ning av den ökade efterfrågan på civil personal i fredssammanhang. I utlandsstyrkan finns i stort sett alla personalkategorier represen- terade bland andra kriminalvårdare, frivårdsinspektörer, chefer och utbildare till administratörer och psykologer. Sedan etablerandet av utlandsstyrkan har man ställt personal till FN:s och EU:s för- fogande i en rad länder i , , på samt . Exempel på arbetsuppgifter under utlandstjänstgöring, i de av FN eller EU utpekade länderna, kan vara att ge råd och stöd i åter- uppbyggandet av ett fängelsesystem eller utvecklandet av en modern lagstiftning, driva ett fängelse, utveckla alternativa påföljder eller på annat sätt etablera en rättssäker och human kriminalvård genom att uppmuntra och stödja reformer. Kriminalvården ska ställa personal till förfogande för insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) med flera insatser. Personalbidrag lämnas till följande insatser: EU:s rättsstatsinsats i (EUJUST ) EU:s rättsstatsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) Kriminalvården ska ställa personal till förfogande för FN:s freds- bevarande insatser. Personalbidrag lämnas till följande av FN:s insatser: FN:s stabiliseringsinsats i (MONUSCO) FN:s insats i (UNMIL) FN:s insats i Sydsudan (UNMISS) FN:s insats i (UNOCI) Kriminalvården behåller arbetsgivaransvar för personal under utlands- tjänstgöringen, men personalen står under huvudmannens (FN/EU) försorg och beskydd. Perioden för utlandstjänstgöringen kan variera men rör sig oftast eller längre. Kriminalvårdens utbildning United Nations Prison and Probation Officers Course (UNPriPOC) är en obligatorisk missionsförbere- dande utbildning för kriminalvårdare som ska göra utlandstjänst. Utbildningen är lång, hålls uteslutande på engelska och är öppen för internationella ansökningar. utbildades 17 personer på plats i respektive 44 i Sydsudan. Utlandsverksamheten belastar inte Kriminalvårdens anslag för kärn- verksamheten utan finansieras helt av externa medel, till exempel inom ramen för biståndspolitik. är en statlig myndighet och lyder under Finansdeparte- mentet. Myndigheten ska kontrollera flödet av varor in och ut ur , bidra till ett säkert samhälle och säkerställa konkurrens- neutral handel. Myndighetens arbete ska leda till att korrekt tull, skatter och andra avgifter tas in samt att restriktioner för in- och utförsel följs. är även en del i samhällets gränsskydd med uppgift att försvåra möjligheten att föra in varor och substanser som kan utgöra en fara för medborgarnas säkerhet, miljö och hälsa. verksamhet är organiserad i kärnverksamhet och stöd- verksamhet. Kärnverksamheten är indelad i avdelningarna Brotts- bekämpning och Effektiv handel, samt den avdelningsgemensamma nationella enheten. verkar i hela landet men har personal framförallt vid gränsorter och vid de tre huvudorterna , och . Det operativa arbetet inom kärnverksam- heten genomförs i sju kompetenscenter och den avdelningsgemen- samma nationella enheten. Internationella insatser och samarbeten deltar i ett omfattande internationellt samarbete, främst inom EU men även i en rad andra internationella forum. har tulltjänstemän placerade i utlandet inom ramen för det nordiska polis- och tullsamarbetet (PTN) samt på svenska desken vid Europol i . har tjänstemän stationerade i , (återbesätts ), , och inom ramen för PTN-samarbetet. Dessutom förekommer det att myndighetens personal tjänstgör utomlands, till exempel som teknisk attaché vid () eller utför kortare uppdrag för EU eller inom WCO:s kapacitetsuppbyggnads- program. har de internationella uppdragen varit frekventa för att och framåt ha minskat i omfattning. har ökat sitt engagemang i att bistå behövande tulladministrationer med kapacitetsuppbyggnad. I detta arbete ger myndigheten stöd på såväl teknisk som strategisk nivå till länder i och . engagemang på kapacitetsuppbyggnadsområdet sker inom ramarna för () och dess Columbusprogram. hade internationell verksamhet genom FN- uppdrag i konflikten , sanktionsövervakning på och uppbyggnad av tulladministrationen i . har man deltagit i kapacitetsuppbyggnadsuppdrag i länderna , Bosnien , , , och . Internationell verksamhet har även inriktats mot WCO- insatser i söder om . samverkar med polis- och tullmyndigheter i andra länder samt internationella samarbetsorgan, exempelvis (), EULEX, Europol, Eurojust, och Östersjösamarbetet (Baltic Sea Task Force on Organized Crime). När det gäller internationella insatser har 147 tjänstemän tjänst- gjort . Siffran får betraktas som approximativ i och med att det är först som det finns en samlad bild av den numerär som deltar i internationella uppdrag. För att säkerställa att de tulltjänstemän som deltar i olika inter- nationella sammanhang är väl förberedda inför mötena och har god kunskap om myndighetens ståndpunkt och svensk handlingslinje arbetar myndigheten tillbaka med en strukturerad koordinering av det internationella arbetet. Lantmäteriet är den statliga lantmäterimyndigheten och förvaltnings- myndighet för frågor om fastighetsindelning, grundläggande geo- grafisk information och fastighetsinformation samt inskrivning enligt jordabalken och geodetiska referenssystem. Myndigheten har även ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan, till- handahållande och utveckling inom området för geografisk infor- mation och fastighetsinformation (geodataområdet). Enligt Lantmäteriets instruktioner ska myndigheten bland annat bevaka intresse i det internationella arbetet och samverka med myndigheter och organisationer i andra länder i frågor som har betydelse för Lantmäteriet. Internationell samverkan sker via europeiska och internationella organ, deltagande i EU-projekt samt tjänsteexport. Lantmäteriet är indelat i tre divisioner: Fastighetsbildning, Fastig- hetsinskrivning och Informationsförsörjning. Fastighetsbildning har ansvar för fastighetsindelningen, det vill säga fattar beslut om nya fastigheter eller om ändring av existerande gränser. Det kan också gälla beslut om samfälligheter, servitut och ledningsrätter. Fastighetsinskrivning granskar, beslutar om och registrerar lag- farter, tomträtter, inteckningar, andra inskrivningsärenden och an- teckningar i inskrivningsdel samt beslutar om och tar in stämpelskatt och avgifter. Informationsförsörjning bygger upp och tillhandahåller geogra- fisk information och fastighetsinformation. Därtill finns fem stödenheter med specialistkunskap inom ut- veckling och IT, ekonomi, personalfrågor, kommunikation och tjänsteexport. Utöver detta finns även en stödenhet för geografisk information åt Försvarsmakten. Lantmäteriet har drygt 2000 medarbetare på 70 orter och huvud- kontoret ligger i . Det internationella arbetet är en viktig del i Lantmäteriets verksam- het. Lantmäteriet samverkar bland annat med europeiska och inter- nationella organ, deltar i EU-projekt och genomför tjänsteexport. Det internationella arbetet spänner över flera områden och bedrivs mestadels i form av samarbete inom organisationer där som land är medlem eller där Lantmäteriet som nationell myndighet direkt eller indirekt är medlem. Lantmäteriet deltar också som projekt- ledare eller partner i ett flertal internationella projekt. Lantmäteriets enhet för Tjänsteexport ansvarar för den utlands- verksamhet som bedrivs genom Lantmäteriets bidrag till den svenska politiken för global utveckling (PGU) och som regleras av Lantmäteriets instruktion och uppdrag i regleringsbrev. Tjänste- exporten är en av Lantmäteriets kärnverksamheter. Verksamheten utförs som ett myndighetssamarbete med systermyndigheter i biståndsländer genom en finansiering via Sida. Lantmäteriet är även genom involverat i tjänsteexport som är riktad mot andra typer av projekt och finansiärer. Tjänsteexporten omsatte 2013. har Lantmäteriet haft aktiva projekt i följande länder: Lantmäteriet har även ett samarbetsavtal med Ministeriet för land- frågor och markresurser i om institutionellt utbyte avseende lantmäteriverksamhet. Det har lett till tre genomförda utbildningar i fastighetsfrågor. Kurserna, som ute- slutande har finansierats av kinesiska medel, har främst varit in- riktade på utbildning av personal från de provinsiella lantmäteri- organisationerna (under Ministeriet). Deltagarna har kommit från de flesta provinserna i och har det genomförts två utbildningsomgångar i . FRA () är en civil myndighet vars verksam- het bidrar till att skydda och svenska intressen.