sou · H2B319 · 2014-04-10 00:00:00 — Det hindrar inte de behöriga myndigheterna från att begära bestyrkta kopior i ett senare skede, om det finns skälig grund för tvivel och är absolut nödvändigt. Se vidare avsnitt 4.13.3. I det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet fanns av naturliga skäl ingen skyldighet att använda kontaktpunkten för tjänster för att informera om yrkeskvalifikationsdirektivet, reglerade yrken eller reglerade utbildningar.33 Istället hade yrkeskvalifikations- direktivets kontaktpunkter till uppgift att ge medborgarna och kontaktpunkter i andra länder information om erkännandet av yrkeskvalifikationer och information om nationell lagstiftning som reglerar yrken och utövandet av dessa.34 Ansvaret för den svenska kontaktpunkten för tjänster delas mellan en rad olika myndigheter. ansvarar för driften av kontaktpunkten, för att kontaktpunkten innehåller den information som tjänstedirektivet kräver samt för att ta fram nödvändiga tekniska lösningar för att uppfylla krav om exempelvis elektroniska ansök- ningar.35 och ansvarar för att ge ytterligare information till konsumenter respektive näringsidkare.36 tillhandahåller en servicefunktion vid den gemen- samma kontaktpunkten som ska bistå tjänsteleverantörer och tjänste- mottagare med upplysningar om hur krav enligt tjänstedirektivet tolkas eller tillämpas.37 har även ansvar för att 33Kontaktpunkten för tjänster existerade inte när det ursprungliga direktivet trädde i kraft. 34Artikel 57 i det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet. 355 och 7 §§ förordningen om tjänster på den inre marknaden. 369 § förordningen om tjänster på den inre marknaden. 378 § förordningen om tjänster på den inre marknaden. Administrativt samarbete och information samordna berörda myndigheters funktioner inom den gemensamma kontaktpunkten.38 Behöriga myndigheter ska lämna den information till som verket behöver för att uppfylla tjänste- direktivets krav på information.39 Den behöriga myndighet som lämnar information ansvarar för att informationen är korrekt och uppdaterad.40 Informationen ska i lämplig utsträckning också vara tillgänglig på engelska.41 Vid genomförandet av tjänstedirektivet beslutades att skulle inrätta en kontaktpunkt samt att denna skulle integreras i den befintliga webbportalen . Utredningen kan konstatera att målgruppen för är företag. När den infrastruktur som byggdes upp och anpassades efter kraven i tjänstedirektivet nu ska utnyttjas för en unionsrättsakt med en bredare typ av målgrupp, kommer den svenska kontaktpunkten automatiskt att få en målgrupp som inte överensstämmer med den som gäller för övriga delar av . Den information och de förfaranden som ska läggas in i kontaktpunkten med anledning av det moderniserade yrkes- kvalifikationsdirektivet har egenföretagare, enskilda yrkesutövare och myndigheter i andra länder som målgrupp. Ur ett användarperspektiv kan detta få till följd att privatpersoner kan känna sig osäkra på om de hamnat rätt och ur ett informationsperspektiv kan det försvåra marknadsföringen av som en företagarportal. Det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet hänvisar till den kontaktpunkt som redan har inrättats genom tjänstedirektivet. Till denna kontaktpunkt ska ytterligare information tillföras. Utredningen har varken mandat eller resurser att med anledning av detta föreslå några genomgripande förändringar i det sätt på vilket valt att organisera och fördela ansvaret för kontaktpunkten för tjänster. Det följande resonemanget utgår därför från den rådande situationen. Ansvaret för den information och de funk- tioner som ska läggas till på kontaktpunkten för tjänster för- 389 § 4 förordningen (2012:990) med instruktion för . 39Skyldigheten åligger statliga eller kommunala myndigheter eller andra organ som har till uppgift att pröva frågor om tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet eller kontrollera sådan verksamhet. 406 § förordningen om tjänster på den inre marknaden. 415 § ibid. Administrativt samarbete och information delas därmed i enlighet med den ordning som gäller för tjänste- direktivet. bör sålunda ansvara för att den information som enligt artikel 57 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet görs tillgänglig på kontaktpunkten är fullständig. Detta bör framgå av den nya förordningen, liksom skyldigheten för övriga myndig- heter att till lämna den information som verket behöver för att kunna fullgöra sin uppgift. För att ska kunna fullgöra denna skyldighet måste följande myndigheter förse med följande uppgifter och vid behov uppdatera informationen: -Behöriga myndigheter ska förse med uppgifter om sina respektive yrken, länkar till mer information samt kontaktuppgifter. -Behöriga myndigheter som utnyttjar möjligheten att kräva förhandsunderrättelse vid tillfälligt tillhandahållande – dvs. och i län42 - ska förse med uppgifter om eventuella avgifter och vilka dokument som måste lämnas in i samband med förhands- underrättelsen. -Behöriga myndigheter som utnyttjar möjligheten att kontrollera yrkeskvalifikationerna innan tjänsterna får tillhandahållas – dvs. – ska förse med uppgift om detta. -Behöriga myndigheter ska förse med uppgifter om eventuella avgifter och vilka dokument som krävs för en komplett ansökan för att utöva yrket stadigvarande. -I den mån utarbetar föreskrifter om språkkrav för hälso- och sjukvårdsyrken44 ska förse Till- växtverket med uppgift om detta samt vilka eventuella avgifter och dokument som krävs i anslutning till detta krav. -Myndigheter som är behöriga att utfärda yrkeskort45 ska förse med uppgift om kortets funktion, inklusive alla relaterade avgifter som yrkesutövarna ska betala. 42Se närmare avsnitt 8.4. 43Se närmare avsnitt 8.4. 44Se närmare avsnitt 8.3.2. 45Se närmare avsnitt 8.6. Administrativt samarbete och information -Universitets- och högskolerådet ska förse med en förteckning över samtliga reglerade högskoleutbildningar. -ska förse med en förteckning över samtliga reglerade utbildningar inom gymnasieskolan. -Myndigheten för ska förse med en förteckning över samtliga reglerade utbildningar inom yrkes- högskolan. Den information som avses är inte särskilt omfattande, med ett undantag. När det gäller reglerade utbildningar inom yrkeshög- skolan finns det totalt cirka 600 utbildningar och Myndigheten för har redan skapat en sökbar databas46 med information om alla utbildningar. Enligt det moderniserade yrkes- kvalifikationsdirektivet krävs det att kontaktpunkten ska innehålla en förteckning över samtliga reglerade utbildningar. För ett korrekt genomförande måste därför de ansvariga myndigheterna fastställa vilka utbildningar som är reglerade enligt definitionen i direktivet och förse med information om detta. Enligt utred- ningen utesluter inte detta att den databas som Myndigheten för har skapat blir tillgänglig på kontaktpunkten genom att informationen speglas där. Enligt direktivet är det inte bara reglerade utbildningar som ska listas på kontaktpunkten, även yrkesutbildningar med särskilt upplägg ska framgå. Enligt direktivet47 är det flera förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en sådan utbildning ska föreligga. En yrkesutbildning med särskilt upplägg är en utbildning som trots att den inte är eftergymnasial leder till en motsvarande utbildningsnivå och en jämförbar nivå av yrkesskicklighet som en eftergymnasial utbildning. Denna utbildning ska dessutom vara kopplad till ett yrke som reglerats. I bilaga II i det moderniserade yrkeskvalifika- tionsdirektivet listas en rad sådana utbildningar för ett flertal länder. Bilaga II innehåller emellertid inte några svenska utbild- ningar. Enligt vad utredningen känner till finns det inte heller några svenska utbildningar som uppfyller dessa kriterier. Det saknas därför skäl att nämna yrkesutbildningar med särskilt upplägg i samband med den information som ska återfinns på kontakt- punkten. 47Se artikel 11 c i–ii i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Administrativt samarbete och information Skyldigheten i direktivet att tillhandahålla elektronisk information genom den gemensamma kontaktpunkten gäller även avseende advokatyrket. stadgar bör därför justeras så att det framgår att samfundet till ska lämna den informa- tion som behövs för att ska kunna fullgöra sin skyldig- het enligt direktivet. Utredningen anser att den samordningsroll som Kommers- kollegium fullgör för kontaktpunkten för tjänster bör utvidgas till att även omfatta yrkeskvalifikationsdirektivet. Med så många inblandade myndigheter finns det all anledning att formellt utse en myndighet som samordnar arbetet. Alternativet, att dela upp samord- ningsansvaret och utse en samordnare för de delar av kontaktpunkten som rör tjänstedirektivet och en samordnare för de delar som rör yrkeskvalifikationsdirektivet, skulle enligt utredningen inte bli effektivt. Kollegiet bör i stället utvidga den samordningsgrupp man har knutit till sig så att denna framöver består av , och Universitets- och högskolerådet. Därutöver kan kollegiet använda Rådet för reglerade yrken, se avsnitt 11.8, för att diskutera övergripande frågor med behöriga myndigheter. Däremot, när det gäller roll som servicecenter med uppgift att bistå tjänsteleverantörer och tjänstemottagare med upplysningar om hur krav enligt tjänstedirektivet ska tolkas eller tillämpas, finns det anledning att även fortsättningsvis låta denna uppgift begränsas till tjänstedirektivet. Att besvara motsvarande frågor kopplade till yrkes- kvalifikationsdirektivet ligger inom de uppgifter som ska fullgöras av Universitets- och högskolerådet i dess roll som rådgivningscentrum, se avsnitt 8.1. Den reglering som tillkommit genom ändringsdirektivet, dvs. möjligheten att elektroniskt fullgöra de formaliteter som kan krävas, har inspirerats av motsvarande reglering i tjänstedirektivet. En skillnad jämfört med kravet i tjänstedirektivet är möjligheten att välja om de elektroniska funktionerna ska finnas på kontakt- punkten eller hos de behöriga myndigheterna.48 Utredningen före- slår att även ansökningar och formaliteter med koppling till det 48 Jfr artikel 8 i tjänstedirektivet, där det anges att alla förfaranden och formaliteter för att få tillträde till och utöva en tjänsteverksamhet ska kunna fullgöras via kontaktpunkten. Administrativt samarbete och information moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ska kunna utföras via kontaktpunkten. Skälen till detta är följande. har redan genom arbetet med ansökningar enligt tjänstedirektivet skapat en elektronisk förmedlingsfunktion som kan användas även för ansökningar enligt det moderniserade yrkes- kvalifikationsdirektivet. Av kostnadsskäl är det därför motiverat att, trots direktivets valmöjlighet, göra det obligatoriskt för behöriga myndigheter att förse med sådant underlag som krävs för att skapa elektroniska ansökningsformulär för respektive yrke. Detta förslag innebär inte att de behöriga myndigheter som tar emot elektroniska ansökningar på sina webbplatser måste upphöra med detta, utan ansökningar kan i förekommande fall göras såväl via den egna webbplatsen som via kontaktpunkten. För flera yrken, vars reglering inte har anpassats till yrkeskvalifikations- direktivet krav, men som av utredningen har bedömts utgöra reglerade yrken (se avsnitt 7.3), saknas tillstånds- och ansöknings- förfaranden helt och hållet. För de behöriga myndigheter som ansvarar för dessa yrken kommer anpassningen till yrkes- kvalifikationsdirektivet att underlättas om handlingar avseende utländska yrkeskvalifikationer kan skickas in via kontaktpunkten. Ytterligare skäl som talar för denna lösning är att det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ställer krav med avseende på vilka typer av elektroniska signaturer medlemsstaterna ska godta.49 Det innebär att de behöriga myndigheterna inte kan kräva att en ansökan signeras med ett svenskt bankID, utan även måste godta andra elektroniska signaturer. Genom att ansvarar för den elektroniska hanteringen behöver de behöriga myndigheter, som anser att det för en komplett ansökan krävs kvalificerade elektroniska signaturer, inte var för sig anpassa sina tekniska lösningar eller hålla sig uppdaterade om vilka ytterligare typer av elektroniska signaturer som kan tillkomma. Samma resonemang är giltigt avseende kravet på att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga tekniska åtgärder som krävs för att uppfylla minimikrav avseende dokument som har signerats av myndigheter i ursprungslandet. ska således åläggas att anpassa den elektroniska förmedlingsfunktion som har skapats för elektronisk hantering av ansökningar och formaliteter för tjänste- tillhandahållare, så att denna även kan användas för formaliteter kopplade till det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Enligt vad utredningen erfar har dock EU:s arbete med att få fram 49 Artikel 57a.3 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Administrativt samarbete och information gemensamma krav för elektroniska signaturer som kan användas över gränserna ännu inte resulterat i en fungerande lösning. I praktiken innebär det att det inte går att uppfylla vare sig tjänste- direktivets eller det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivets krav i detta hänseende. Enligt utredningen bör därför följa det arbete som pågår inom EU i denna fråga och, så snart en lösning har nåtts, anpassa kontaktpunkten för tjänster. Samtliga behöriga myndigheter ska vara anslutna till den elektroniska förmedlingsfunktionen. Precis som för ansökningar kopplade till tjänstedirektivet gäller att befattning med handlingar skickade för befordran genom den elektroniska förmedlingsfunktionen är begränsad till enbart vad som är nöd- vändigt för att kunna vidareförmedla handlingarna.50 Det är respektive behörig myndighet som ansvarar för handläggningen av ärenden som initieras via den elektroniska förmedlingsfunktionen. Enligt utredningens mening bör även sådana ansökningar om inträde i som grundar sig på utländska yrkes- kvalifikationer kunna lämnas in via den gemensamma kontakt- punkten. Samfundet bör därför förse med sådant underlag som krävs för att skapa elektroniska ansökningsformulär. Den information och de förfaranden som enligt det moder- niserade yrkeskvalifikationsdirektivet ska läggas till på kontakt- punkten är först och främst till för att underlätta för yrkes- verksamma som erhållit sina kvalifikationer i andra länder samt för behöriga myndigheter i övriga länder. är hela , där kontaktpunkten utgör en del, tillgänglig på engelska. För att uppnå syftet med direktivets krav såväl som för att den tillkommande information ska utgöra en integrerad del av webbplatsens båda språkversioner, anser utredningen att den information som föran- leds av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet så långt som möjligt ska finnas på både svenska och engelska. 50 Se vidare Ds 2008:75 Genomförande av tjänstedirektivet, s. 121 ff. 10Åtgärder till stöd för yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer 10.1Samordning av minimikraven för vissa utbildningar Utredningens förslag: För de utbildningar vars minimikrav samordnas genom direktivet ska det framgå av bilagorna till högskoleförordningen respektive förordningen för att utbildningsanordnarna är skyldiga att utforma sina utbildningar så att dessa uppfyller det modernise- rade yrkeskvalifikationsdirektivets krav. Utredningens bedömning: För att underlätta för utbildnings- anordnarna att fullgöra denna skyldighet bör Universitets- och högskolerådet, för respektive utbildning, sammanställa de krav som följer av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Rådet bör också bevaka när det genom delegerade akter uppdateras vad som ska krävas av kunskaper och färdigheter för respektive utbildning samt uppmärksamma utbildningsanordnarna på detta. Specialistläkares möjlighet att tillgodoräkna sig tidigare utbildning vid ansökan om en andra specialisering bör framgå av föreskrifter. Skälen för utredningens förslag och bedömning Förenklat kan man säga att det moderniserade yrkeskvalifikations- direktivet ställer tre olika typer av krav på de utbildningar som samordnas. För de flesta utbildningarna ställs krav avseende tillträdet till utbildningarna. Därutöver ställs krav på utbildningarnas omfattning Åtgärder till stöd för yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer Slutligen ställs krav rörande utbildningarnas upplägg och innehåll. Se vidare avsnitt 4.11. För behörighet till samtliga kurser på universitet och högskolor krävs enligt högskoleförordningen allmän behörighet.1 För behörighet till barnmorskeutbildningen2 krävs sjuksköterskeexamen, medan det för specialiseringstjänstgöring som läkare3 eller tandläkare4 krävs fullgjord examen till sjuksköterska, läkare respektive tandläkare. Utbildningars omfattning fastställs i examensordningen, som utgör en bilaga till högskoleförordningen, avseende utbildningarna till läkare, sjuksköterska, barnmorska, apotekare, tandläkare och arkitekt. I bilagan till förordningen för finns examensordningen avseende veterinärutbildningen. Omfattningen av specialiseringstjänstgöringen för tandläkare och läkare fastställs i patientsäkerhetsförordningen. Utbildningarnas omfattning och mål är reglerade i examensbe- skrivningarna för respektive utbildning. För varje yrkesexamen finns det en examensbeskrivning som anger målet med utbild- ningen och på en övergripande nivå anger vilken kunskap och för- ståelse, färdigheter och förmåga, värderingsförmåga och förhåll- ningssätt studenten ska ha uppnått vid examen. På basis av denna ram fastställer sedan de enskilda universiteten och högskolorna var för sig utbildningens upplägg och innehåll. Därutöver framgår det av högskoleförordningen att det ska finnas kurs- och utbildnings- planer för varje kurs och utbildningsprogram och vad som ska anges i dessa planer. Innehåll och upplägg avseende specialiserings- tjänstgöringar fastställs i föreskrifter.5 17 kap. högskoleförordningen. 2Bilaga 2 till högskoleförordningen. 34 kap. 1 § patientsäkerhetsförordningen. 44 kap. 2 § patientsäkerhetsförordningen. 5Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2008:17) om läkarnas speciali- seringstjänstgöring samt föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1993:4); Tandläkarnas specialiseringstjänstgöring. Åtgärder till stöd för yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer Behörighet för tillträde till utbildningar Det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet föreskriver med ett undantag att behörig till respektive samordnad utbildning är den som är att anse som behörig i enlighet med nationell rätt. Detta allmänna behörighetskrav gäller dock inte för utbildningen till sjuksköterska. För denna utbildning ska det enligt direktivet krävas allmän skolutbildning, styrkt genom examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis utfärdat av de behöriga myndigheterna eller organen i en medlemsstat eller genom intyg på godkänt inträdesprov som ger behörighet till universitet eller hög- skolor med en erkänd likvärdig nivå. Enligt definitionen av grundläggande behörighet6 i högskoleför- ordningen, som är densamma oavsett vilken utbildning den enskilde önskar gå, finns det inget absolut krav skolgång. Grundläggande behörighet har även personer som är behöriga för högre utbildning i de övriga nordiska länderna samt personer som av utbildningsanordnaren bedöms inneha reell kompetens. Utredningen har inte haft möjlighet att undersöka vad som krävs för behörighet i de övriga nordiska länderna och kan därför inte utesluta att personer som är behöriga i dessa länder i vissa fall inte studerat . Utredningen har inte heller analyserat hur vanligt det är att studerande blir antagna till sjuksköterskeutbildning med hänvisning till sin reella kompetens. Oavsett hur det ser ut i praktiken finns det anledning att överväga om möjligheten att få behörighet till sjuksköterskeutbildningen via reell kompetens är i överensstämmelse med direktivet. Till att börja med står det klart att det vid en bokstavstolkning av direktivet framgår att det antingen ska krävas bevis skolgång eller ett godkänt inträdesprov. Utredningen anser dock att man måste väga in kravets syfte. Genom att i direktivet kräva skolutbildning säkerställs att det för behörighet till sjuksköterskeutbildningen krävs en viss nivå på de förkunskaper studenterna ska ha inhämtat innan de påbörjar sjuksköterskeutbildningen. I förlängningen syftar därför kravet till att säkerställa att utexaminerade sjuksköterskor har en tillräckligt hög kvalifikationsnivå. När en utbildningsanordnare bedömer om en sökande som saknar formell behörighet ska antas med hänvisning till 6 7 kap. 5 § högskoleförordningen. Åtgärder till stöd för yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer sin reella kompetens handlar det om att avgöra om den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Det vill säga, nivån på kunskapskravet är inte lägre vid antagning med hänvisning till reell kompetens, däremot kan nivån ha uppnåtts på andra sätt än genom formell utbildning. Kravet skolgång är inte heller absolut eftersom direktivet även godtar antagningsprov. Enligt utredningen talar detta för att möjligheten att bli antagen till sjuksköterske- utbildningen med hänvisning till reell kompetens får anses vara i överensstämmelse med direktivet. Inte heller för övriga utbildningar som regleras av direktivet krävs en anpassning av behörighetskraven. Krav på utbildningarnas omfattning När det gäller utbildningarnas omfattning, dvs. hur många hög- skolepoäng, timmar eller år utbildningarna omfattar, anser utred- ningen att de svenska kraven uppfyller direktivets krav. Någon anpassning i detta avseende är sålunda inte nödvändig. Krav på utbildningarnas upplägg och innehåll Examensbeskrivningarna för respektive utbildning och Social- styrelsens föreskrifter om specialiseringstjänstgöringarna anger målet med utbildningen på en övergripande nivå. De utbildningar för vilka direktivet samordnar kraven är reglerade på samma sätt som övriga utbildningar i examensordningarna och yrkekvalifika- tionsdirektivets samtliga krav på dessa utbildningar framgår inte. Av detta kan man dra slutsatsen att i den mån det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet krävt ändringar i de svenska utbild- ningarna har ansvaret för dessa anpassningar till stor del vilat på de enskilda universiteten och högskolorna.7 Utredningen har inte haft möjlighet att analysera i vilken utsträckning universiteten och högskolorna har svarat upp mot detta ansvar. Vid en tidigare analys av utbildningarna till sjuksköterska och barnmorska konstaterades att utbildningarna i de flesta, men inte i alla, fall motsvarade de dåvarande direktivens krav.8 Utredningen känner 7Se även prop. 2008/09:175 Gränslös kunskap – högskolan i globaliseringens tid, s. 83. 8Högskolornas tillämpning av EG-direktiv i sjuksköterskeutbildningen och barnmorske- utbildningen, rapportserie 2000:16 R. Åtgärder till stöd för yrkesutövare med svenska yrkeskvalifikationer inte till att det efter denna analys, som genomfördes , har förekommit någon kontroll för att verifiera att de svenska utbild- ningarna följer direktivets krav. granskar kvaliteten på högskoleutbildningarna i . Grunden för det automatiska erkännandet ligger i att medlems- länderna kan lita på att utbildningarna i de olika länderna leder till samma minimikrav när det gäller kompetens och färdigheter. Mot bakgrund av att ett korrekt införlivande av direktivet är beroende av att ett stort antal utbildningsanordnare på eget initiativ tolkar och anpassar sina utbildningar efter direktivets krav anser utredningen att bestämmelserna i direktivet behöver tydliggöras i respektive examens- beskrivning i högskoleförordningen. Dessutom saknas kunskap om i vilken omfattning en anpassning gjorts i praktiken. Det bör framgå av examensbeskrivningarna för dessa utbildningar att direktivet före- skriver att yrkesutövare under utbildningen ska ha förvärvat vissa kunskaper och färdigheter, vilket ställer krav på hur dessa utbildningar utformas.