sou · H2B322 · 2014-04-25 00:00:00 — Bland de företag som är upptagna i företagsregister utgör emellertid drygt hälften, eller cirka 615 000, enskilda näringsidkare. Enskilda näringsidkare är normalt inte skyldiga att upprätta årsredovisning och berörs därför i mycket liten omfattning av utredningens förslag. För årsredovisningspliktiga företag som är, i lagförslagets mening, små företag innebär flertalet av de föreslagna ändringarna förenklingar i och med att ett flertal bestämmelser, särskilt upplysningskrav, inte Konsekvenser av utredningens förslag längre ska tillämpas på dessa företag. Utredningen har inte tillgång till någon statistik avseende antalet årsredovisningspliktiga som är små företag. Vid en tillämpning av de föreslagna storlekskriterierna för företag i utgör emellertid cirka 98 procent4av alla aktiva företag i företagsregister små företag. Det talar för att även det alldeles övervägande antalet årsredovisnings- pliktiga företag är små företag och därmed kommer att beröras av förenklingarna i lagförslaget. 15.6Tidsåtgång och administrativa kostnader för berörda företag Samtliga företags5 totala kostnad för att upprätta årsredovisning uppgick enligt till . Ett av de främsta syftena med det nya redovisningsdirektivet är, som sagts, att förenkla för de små företagen. Några försök till mera fullständiga beräkningar av de tidsvinster, och därmed kostnadsbesparingar, som de små företagen kan förväntas göra totalt till följd av de föreslagna ändringarna har inte låtit sig göras. Utredningen har dock tagit fram några exempel på de kostnads- besparingar som kommer bli aktuella för de små företagen.6 Beräk- ningarna har tagits fram med hjälp av en s.k. minirapport från som är gjord . Rapporten handlar om års- redovisning och bokföring i K2-företag och de kostnader som förändringar i ÅRL till den 31 dec- ember 2009 har fört med sig för företagen. 4Beräkningen är baserad på uppgifter i undersökning av aktiva företag, Företagens ekonomi. uppgick antalet små (mindre) företag i undersökningen till 302 287 (97,) och antalet större företag till 6 761. Av de sistnämnda företagen uppfyllde 5 126 företag (1,) de föreslagna kriterierna för att klassificeras som medelstora företag och 1 635 företag de föreslagna kriterierna för att klassificeras som stora företag (0,). De finansiella företagen omfattas inte av undersökningen. 5Uppgifterna gäller s.k. K2 och K3-företag. För företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt ÅRL har tagit fram allmänna råd – K3. Små aktiebolag eller ekonomiska föreningar kan välja att tillämpa K3 eller den förenklade varianten, K2. För mer information rörande storlekskriterier etc., se avsnitt 2.2.3. 6Tillväxtverket har utfört mätningar på vad olika upplysningskrav i ÅRL kostar företagen. Siffrorna baseras på mätningar utförda i och med den förändring som skedde av ÅRL . har bedömt att 268 982 företag har möjlighet att använda sig av K2- regelverket (dvs. mindre/små företag). Konsekvenser av utredningens förslag ska enligt 5 kap. 18 § ÅRL lämna upp- lysningar om medelantalet anställda, könsfördelning bland ledande befattningshavare och räkenskapsårets personalkostnader i årsredo- visningen. De administrativa kostnaderna för att uppfylla dessa krav uppgår för de små företagen enligt mätningar till per räkenskapsår.7 Enligt förslaget ska små företag såvitt gäller personaladministrativa uppgifter endast lämna upplysningar om medelantalet anställda, vilket enligt mot- svarande mätningar kostar företagen . Besparingen för små företag på grund av den nu redovisade regel- ändringen uppgår således till per räken- skapsår. ska en årsredovisning alltid, enligt 5 kap. 8 § ÅRL, innehålla upplysningar om innehav i dotterföretag och intresseföretag. Enligt 5 kap. 9 § ÅRL ska upplysning också lämnas om namn och säte för det företag som upprättar koncernredovisning i den största av de koncerner i vilken företaget ingår som dotterföretag. De administra- tiva kostnaderna för att uppfylla dessa krav uppgår enligt till totalt . Enligt förslaget ska endast medelstora företag, stora företag och företag av allmänt intresse omfattas av detta upplysningskrav. Besparingen för små företag blir enligt beräkningar . I sammanhanget kan nämnas att Kommissionen, när förslaget till ett nytt redovisningsdirektiv lades fram, utgick från att en full harmonisering för små företag, genom bl.a. minskade upplysnings- krav, skulle kunna leda till en minskning av de administrativa bördorna för små företag inom EU med 1,5 miljarder euro.8 Förslagen kommer sannolikt att innebära att de små företagen övergångsvis får vissa ökade administrativa kostnader i samband med att de nya reglerna ska börja tillämpas. Dessa kostnader samman- hänger bl.a. med att företagen kan behöva tillägna sig nya rutiner för informationssamlande. Det kan heller inte uteslutas att de små företagen i någon mån kommer att drabbas av ökade kostnader på grund av att kommer att kräva in vissa för den 7Mätningar av företagens administrativa kostnader för att uppfylla vissa upplysningskrav i ÅRL redovisas i databas . 8Se Förslag till och Rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag (KOM(2011)684/3) s 3. Kommissionen utgår där från att minskningen av de administrativa bördorna genom denna strategi kan spara genom minskade uppgiftskrav i noterna, ytterligare uppmjukning av den lagstadgade revisionen och undantag från att utarbeta koncernredovisningar för små koncerner. Konsekvenser av utredningens förslag ekonomiska statistiken nödvändiga uppgifter som inte kommer att framgå i de små företagens årsredovisningar (se närmare om detta nedan under Övriga effekter). Utredningen utgår emellertid från att de administrativa kostnaderna för små företag totalt sett kommer att minska avsevärt som en följd av förslagen. Utredningens förslag innebär att kategorierna medelstora företag och medelstora koncerner införs i ÅRL. Detta innebär att de företag som klassificeras som större företag delas upp på två kategorier, medelstora och stora företag. Kategorin medelstora företag kommer enligt tillgänglig statistik att omfatta cirka 5 000 företag i och kategorin stora företag cirka 1 600 företag.9 Någon motsvarande statistik har inte varit möjlig att ta fram beträffande koncerner. Utredningens förslag innebär bl.a. att medelstora före- tag undantas från krav på notupplysningar om nettoomsättningens fördelning på olika verksamhetsgrenar och marknader samt om arvoden till företagets revisorer. Enligt beräkningar uppgår de medelstora företagens kostnader för att uppfylla kravet på upplysningar om nettoomsättningens fördelning på olika verksam- hetsgrenar och marknader (se 5 kap. 6 § ÅRL) till . Kravet på att uppge efterfrågade personalmässiga tilläggsupplysningar (5 kap. 19–25 §§ ÅRL) kostar de medelstora företagen . 15.6.3Stora företag och företag av allmänt intresse Företag av allmänt intresse Utredningens förslag innebär att en ny kategori av företag införs i svensk rätt, företag av allmänt intresse. De företag som inbegrips i detta begrepp är vad som i dagligt tal kallas för noterade företag, men även försäkringsföretag, bankföretag och publika aktiebolag (se närmare avsnitt 4.2). Antalet företag av allmänt intresse, enligt den av utredningen föreslagna avgränsningen, uppgår till cirka 1 300.10 Många dessa har redan tidigare omfattats av de mest långgående kraven på upplysningar m.m. i årsredovisningen. 9Se fotnot 4. 10Enligt uppgifter från företagsregister (avseende ). Konsekvenser av utredningens förslag publika aktiebolag som har tillhört kategorin mindre företag innebär dock förslaget ökade krav på företagets redovisning (se vidare nedan). Rapport om betalningar till vissa myndigheter Stora företag och företag av allmänt intresse som verkar inom utvinningsindustrin och inom avverkning av primärskog ska enligt utredningens förslag i vissa fall lämna in en årlig rapport som ska registreras av . Endast summor överstigande per räkenskapsår ska inkluderas i rapporten. har tagit fram statistik på hur många företag i som var verksamma inom utvinningsindustrin respektive skogs- industrin som helhet . Enligt finns det fem stora företag som är verksamma inom utvinnings- industrin och tio stora företag som verksamma inom skogsindustrin. Dessa siffror är dock något osäkra, eftersom det kan finnas företag som inte har utvinning eller avverkning av primärskog som sin huvudsakliga verksamhet men som ändå har, i begränsad utsträckning eller tillfälligt, del i sådan verksamhet. Det har inte gått att få fram någon statistik på hur många dessa företag skulle kunna vara. Omfattningen av det arbete som det enskilda företaget måste lägga ner på rapporten blir givetvis beroende av omfattningen av företagets verksamhet. För att kunna lämna uppgifter om betalningar på det sätt som anges i förslaget behöver företagen sannolikt göra omställningar av ekonomi- och redovisningssystem, vilket kommer att leda till engångskostnader. Därutöver tillkommer löpande kostnader för att samla och lagra information samt för att upprätta och registrera rapporterna. Det har inte varit möjligt att uppskatta företagens kostnader att upprätta denna rapport. 15.6.4Särskilt om effekter för publika aktiebolag Utredningens förslag innebärande att publika aktiebolag ska anses som företag av allmänt intresse får följden att samtliga publika aktiebolag kommer att omfattas av de mest långtgående kraven på upplysningar m.m. i årsredovisningen. Antalet publika aktiebolag som inte är noterade uppgår till 821 och antalet noterade till 457. För de publika aktiebolag som är att anse som stora företag kommer Konsekvenser av utredningens förslag upplysningskraven inte att förändras mer än marginellt; i den delen torde i stället fortlöpande förändringar av internationella redovisnings- standarder ha en större betydelse än de nu aktuella lagändringarna. Men förslaget innebär också att sådana publika aktiebolag som har utgjort mindre företag kommer att omfattas av mera omfattande redovisningskrav, motsvarande vad som gäller för stora företag. Det har inte varit möjligt att få fram exakta siffror på hur många av de publika aktiebolagen som är att betrakta som mindre företag. Av företagsregister går dock att utläsa att antalet onoterade aktiebolag med 0–50 anställda uppgår till 46.11 15.7Andra konsekvenser för berörda företag Beträffande samtliga kategorier av företag införs möjligheten att avvika från lagens krav om effekten av avvikelsen är oväsentlig. Utnyttjandet av denna möjlighet kommer att få vissa effekter på såväl utformningen av som innehållet i företagens års- och koncernredo- visningar och kan också innebära förenklingar för företagen; dessa effekter bedöms dock vara förhållandevis begränsade. En annan tänkbar effekt av förslaget är att jämförbarheten mellan små företag minskar på grund av att vissa upplysningskrav tas bort. Detta kan få en viss, negativ betydelse för dem – t.ex. andra företag – som söker information i företagens redovisningar. Utredningens förslag träffar samtliga företag som omfattas av ÅRL och får också effekter för de företag som omfattas av ÅRKL och ÅRFL. Utredningen bedömer dock inte att utformningen av de materiella reglerna leder till någon snedvridning av konkurrensen på marknaden. Det förenklade uppgiftslämnandet för små företag skulle teoretiskt kunna innebära att det, utifrån ett administrationskostnads- perspektiv blir mer attraktivt än tidigare att klassificeras som ett litet företag, vilket i sin tur kan vara en konkurrensfördel. Som ovan har redogjorts för omfattar kategorin små företag redan majoriteten av de företag som omfattas av redovisningslagarna i . Utredningens bedömer inte att konkurrensförhållandena mellan företagen inte kommer att påverkas av förslaget på något avgörande sätt. 11 Siffror från . Konsekvenser av utredningens förslag 15.9Påverkan i andra avseenden Utredningens förslag innebär att redovisningslagstiftningens karaktär av ramlagstiftning består. De normgivande organen, däribland , kommer även i fortsättningen att spela en viktig roll i utvecklandet av god redovisningssed. Flera av utredningens förslag förutsätter att dessa organ fyller ut och kompletterar lagstiftningen med allmänna råd, yttranden och vägledningar i olika frågor. De förhållandevis stora förändringar i lagstiftningen som utredningsförslaget innebär medför att bl.a. blir tvungen att se över betydande delar av befintliga råd och rekom- mendationer. Genom det inslag av full harmonisering som förts in i det nya direktivet förändras även förutsättningarna för de normgivande organen i viss mån. har därför anled- ning att göra en allmän översyn av sådana allmänna råd som riktar sig till eller har betydelse för små företag. Denna kategori av företag omfattar i praktiken det helt övervägande antalet företag i . Enligt utredningens förslag ska de nya bestämmelserna tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds . Arbetet måste därför bedrivas parallellt med slutförandet av andra projekt som är prioriterade hos nämnden. kommer på grund av detta att vara i behov av ett tillfälligt resurstillskott. Enligt nämndens egen uppskattning – som utredningen inte har anledning att ifrågasätta –uppgår detta resursbehov till , motsvarande en årsanställning. Eftersom måste göra den nu aktuella översynen innan de nya lagreglerna träder i kraft, torde ett beslut om extra finansiering behöva fattas så att medel kan komma nämnden till del under . Endast ett av de lagda förslagen torde få någon märkbar påverkan på verksamhet, nämligen förslaget om att företag inom utvinningsindustrin m.m. ska lämna en årlig rapport till . Det rör sig dock om ett mycket begränsat antal företag som berörs av det nya rapportkravet. Det merarbete för som kan bli följden av utredningens förslag torde enligt utredningens uppskattning inte överstiga . Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag bedöms inte påverka de skattemässiga resultat som företagen redovisar. Inte heller påverkas kontrollmöjligheter, eftersom kräver in uppgifter från företagen i deklarationer som innehåller standardiserade räkenskaps- utdrag. 15.9.2Finansiering av förslagets kostnader för och Utredningen föreslår att de ökade kostnader som lagförslagen innebär för och finansieras genom en höjning av de förseningsavgifter som utgår om ett aktiebolag dröjer med att ge in sin årsredovisning till verket.12 uppgår en förseningsavgift till . Vid ytterligare försening utgår ytterligare en avgift om och vid ytterligare försening utgår en sista avgift om 10 000 kronor.13 Avgifterna har inte för- ändrats sedan systemet med förseningsavgifter infördes . har prisbasbeloppet ökat från till . En höjning av förseningsavgifterna till för första respektive andra beslutet och för det tredje beslutet skulle innebära ökad inleverans till statskassan med 24 miljoner kronor.14 Det är uppenbart att även en något mindre höjning av förseningsavgifternas nivå skulle kompensera för och ytterligare kostnader. Uppgifter i företagens årsredovisningar har stor betydelse för den ekonomiska statistik som tas fram av och för underlaget för nationalräkenskaperna (t.ex. beräkning av BNP). Exempelvis bygger undersökning Företagens ekonomi på bokslut från hela näringslivets företag (exklusive den finansiella sektorn) i , oberoende av juridisk form och företagsstorlek. Årsredovisningar används även i ett flertal andra undersökningar hos . 12Se 8 kap. 6 § ÅRL ang. förseningsavgifter. 13För publika aktiebolag utgår dubbla belopp. Beräkningen har utgått års volymer och det skulle då innebära ökad inleverans till statskassan med (vid förseningsavgift på för beslut 1, beslut 2 och för beslut 3) respektive (vid förseningsavgift på vid beslut 1, vid beslut 2 och vid beslut 3). Konsekvenser av utredningens förslag inte återfinns i årsredovisningarna samlas in via urvalsundersökningar. Företagens årsredovisningar används också för att säkerställa kvaliteten i statistiken samt för avstämning och kontroll av lämnade uppgifter. Genom utredningens förslag kommer den informationsmängd som är tillgänglig via de små och medelstora företagens årsredovis- ningar att minska. En effekt av detta kan bli att Statistiska central- byrån tvingas öka den direkta statistikinsamlingen från företagen. kommer också i större utsträckning att behöva kontakta företagen för kompletterande information om denna inte går att finna i företagens årsredovisningar. Förslaget kan således få vissa konsekvenser för den ekonomiska statistiken. Även för andra intressenter kommer minskningen av via årsredo- visningen tillgänglig information om små företag att få betydelse. Kommissionen har visserligen i ingressen till det nya direktivet konstaterat att de som använder årsredovisningar som utarbetats av medelstora och stora företag vanligtvis har mer avancerade behov [än användare av årsredovisningar utarbetade av små företag, utredningens anm.].15 Det utesluter emellertid inte att intressenter till små företag i det enskilda fallet kommer att uppleva sig ha sämre förutsättningar att skaffa sig en uppfattning av ett företags finansiella ställning och resultat jämfört med . Även förutsättningarna för kredit- upplysningsföretagens verksamhet påverkas av den minskade mängden uppgifter i små företags årsredovisningar. Någon uppskatt- ning av de kostnader som detta medför har dock inte låtit sig göras inom ramen för detta utredningsarbete. Utredningen har även beaktat de övriga samhällsfrågor som anges i 15 § i kommittéförordningen (1998:1474) men har inte funnit att förslagen har någon betydelse i dessa avseenden. 15.10 Särskilda hänsyn för små företag. Som ovan angetts har de ändringar som föreslås av utredningen som huvudsakligt syfte att underlätta redovisningen och hanter- ingen av årsredovisningen för små företag. Utredningen har dock, såvitt gäller små företag, föreslagit att vissa av möjligheterna att ställa ytterligare krav på notupplysningar än vad det nya direktivet kräver utnyttjas av lagstiftaren. I nära nog samtliga fall innebär detta dock inte några ytterligare krav på notupplysningar jämfört med vad som gäller enligt dagens bestämmelser. 15 Jfr ingressen p. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag innebär att kraven på notupplysningar för små företag begränsas. Detta medför att det blir enklare och mindre tidskrävande för små företag att upprätta en årsredovisning vilket i sin tur leder till minskade administrativa kostnader för företagen. Enligt artikel 53.1 i det nya redovisningsdirektivet ska medlems- staterna sätta i kraft de lagar och andra för- fattningar som är nödvändiga för att följa direktivet. Medlems- staterna får dock föreskriva att bestämmelserna ska tillämpas första gången på finansiella rapporter för det räkenskapsår som börjar eller under . Med hänsyn till den tid som krävs för remissbehandling och fortsatt beredning av lagförslaget torde ett riksdagsbeslut inte kunna komma till stånd förrän . Det finns därför anledning att låta den nya lagstiftningen träda i kraft först som direktivet medger, dvs. Det är självklart att företagen kommer att behöva för att förbereda sig på tillämpningen av de nya bestämmelserna. För att de ska kunna samla in den information som behövs för upprättandet av en års- eller koncernredovisning – eller en rapport om betalningar till myndigheter – enligt de nya bestämmelserna på ett rationellt sätt bör bestämmelserna tillämpas först på redovisningar och rapporter som avser räkenskapsperioder efter ikraftträdandet. Utredningen anser därför att bör utnyttja den möjlighet som direktivet ger att låta lagstiftningen gälla först från och med det räkenskapsår som inleds eller . Några ytterligare över- gångsbestämmelser torde inte krävas. Flertalet lagändringar är direkt föranledda av det nya redovisnings- direktivet. I bilaga 3 finns en jämförelsetabell som utvisar var i lagförslaget olika direktivbestämmelser kommer till uttryck. 17.2Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 1 kap. 3 § I denna lag betyder 1.företag: en fysisk eller juridisk person som direkt eller indirekt omfattas av en årsredovisning, en koncernredovisning eller en delårsrapport, 2.andelar: aktier och andra andelar i juridiska personer, 3.nettoomsättning: intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen, 4.företag av allmänt intresse: -företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, -företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag eller är av det slag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket nämnda lag, -företag som omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag, eller är av det slag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket nämnda lag, och -publika aktiebolag. 5. stora företag: företag som inte är ett företag av allmänt intresse och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget uppgår till mer än 250, b)företagets redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning uppgår till mer än , 6. medelstora företag: företag som inte är ett företag av allmänt intresse eller ett stort företag och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget uppgår till mer än 50, b)företagets redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning uppgår till mer än , 7. små företag: företag som inte är ett stort eller medelstort företag eller ett företag av allmänt intresse, 8. stora koncerner: koncerner som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i koncernen uppgår till mer än 250, b)koncernföretagens redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c) koncernföretagens redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . 9. medelstora koncerner: koncerner som inte är en stor koncern och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i koncernen uppgår till mer än 50, b)koncernföretagens redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c) koncernföretagens redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . 10. små koncerner: koncerner som inte är stora koncerner eller medelstora koncerner. Vid tillämpningen av första stycket 8 b och c samt 9 b och c ska andelar i dotterföretag, fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom intern- vinster, elimineras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag, liksom förändring av internvinst. Eliminering behöver dock inte ske, om företaget vid tillämpningen av första stycket 8 b och c samt 9 b och c i stället tillämpar följande gränsvärden: -Balansomslutning respektive , -Nettoomsättning: respektive . Företag som avses i 2 kap. 2 § första stycket och 3 § bokföringslagen (1999:1078) ska vid tillämpningen av första stycket 5–10 och 5 kap. 50 § till nettoomsättningen lägga bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter. Paragrafen klargör innebörden av olika i lagen förekommande begrepp. Första stycket 4–7 definierar de olika företagskategorier som lagen skiljer mellan; företag av allmänt intresse, stora företag, medelstora företag och små företag. I punkterna 8–10 definieras de tre kategorier, baserade på storlek, i vilka lagen delar in koncerner; stora koncerner, medelstora koncerner och små koncerner. I punkten 4 definieras den nya företagskategorin företag av allmänt intresse. Utredningens överväganden i den delen finns i avsnitt 4.2. Definitionen innehåller fyra undergrupper. De första tre går väsentligen tillbaka på artikel 2.1 i det nya redovisnings- direktivet.