sou · H2B384d2 · 2014-12-09 00:00:00 — Genom att ta hänsyn till kundernas integritet stärker man deras position och handlingsutrymme i för- hållande till insamlande av data om deras energiförbrukning. Alltmer uppkopplade och sammankopplade system ökar behovet av integritetsskydd. Utvecklingen av smarta elnät innebär att mät- data och information kommer att samlas in med allt högre upplös- ning och med allt kortare tidsinternvall. När uppgifterna om enskildas elkonsumtion ökar, ökar också möjligheterna att kart- lägga personers och företags förehavanden. För att skydda integriteten måste informationen hanteras med systematiskt informationssäkerhetsarbete. Det är också viktigt att individen förstår vilken information som faktiskt sprids och används och på vilket sätt. Men data och information om förbrukning och användarmönster utgör också en startpunkt för nya tjänster och 60 Rapport till samordningsrådet, Per , 2014, Persondataskydd i smarta elnät. Handlingsplan för smarta elnät nya företag, som kan bidra till ökad nytta för den enskilda kunden och möjligheter till aktiva val. Det är därför viktigt med en funger- ande balans mellan skydd av information och tillgång till informa- tion. Vid behandlingen av personuppgifter skyddas den personliga integriteten genom bestämmelser i personuppgiftslagen70F61. Person- uppgiftslagen (PuL) trädde i kraft och ska skydda människor mot att deras personliga integritet kränks när personuppgifter behandlas. Begreppet behandlas omfattar insamling, registrering, lagring, bearbetning, spridning m.m. Personuppgiftslagen bygger på gemensamma regler som har beslutats inom EU, det så kallade dataskyddsdirektivet71F62. Direktivet är teknikneutralt och principerna för databehandling gäller behandlingen av personuppgifter inom alla områden, och torde således även omfatta smarta nät. Att integritetsfrågan inte ska försummas har erfarenheter från , och visat där farhågor kring den personliga integriteten har försvårat uppbyggnaden av en infra- struktur för smart mätning. Opinionen har bl.a. medfört att det finns möjligheten att neka till installationen av smarta mätare för kunder, en s.k. opt-out klausul. 72 F63 73F64 74F65 har analyserat skyddet för kundernas person- liga integritet vid hantering av mätdata och annan personanknuten information för att överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå ett väl avvägt integritetsskydd för elkunder.75F66 Analysen har visat att miljön för mätdatahantering måste beskri- vas närmare för att man preliminärt ska kunna bestämma hur denna infrastruktur ska utformas så att personuppgifter ska ges ett bal- 61Personuppgiftslag (1998:204). 62Europaparlamentets och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 63EU Commission, 2014, Commission Staff Working Document, Cost-benefit analyses & state of play of smart metering deployment in the EU-27 Accompanying the document Report from the Commission Benchmarking smart metering deployment in the EU-27 with a focus on electricity. 64Österreichisches parlament, 2013, Beschluss des Nationalrates: Bundesgesetz, mit dem das Elektrizitätswirtschafts- und –organisationsgesetz 2010, das Gaswirtschaftsgesetz 2011 und das Energie-Control-Gesetz geändert werden; 83 § Abs. 65Nrc.nl archief 2009-0408, Smart energy meter will not be compulsory, pulsory [] 66Rapport till samordningsrådet, Per , 2014, Persondataskydd i smarta elnät. Handlingsplan för smarta elnät anserat rättsligt skydd. Värdet av komponenter som vi ser med våra ögon, t.ex. elmätare, överbetonas ofta på bekostnad av andra kanske viktigare delar av infrastrukturen. 4.3.3Smarta elnät ur ett kundperspektiv – attityder och beteenden Människan har en central roll vid utveckling och tillämpning av smarta elnätsfunktioner. Människors förutsättningar och prefe- renser blir avgörande för hur man kommer att förhålla sig till denna utveckling och det genomslag den därmed kommer att få. Vi kan inte förvänta oss att kunder blir aktiva och flexibla över , utan det är en gradvis förändring som sker . Givet att vi är miljömedvetna och ekonomiska, är det således troligare att vi är flexibla i vår elanvändning om vi tror att det har Handlingsplan för smarta elnät en positiv inverkan på miljön och att det innebär att vi kan spara pengar. Dessa förväntade konsekvenser innebär i sin tur att vi kan utveckla en positiv attityd till affärsmodeller som belönar exempel- vis en flexibel elanvändning. Ju förr vi involverar kunder i utvecklings- och implementerings- processen, desto tidigare kommer de att kunna utveckla en med- vetenhet om konsekvenserna av sitt energirelaterade beteende i stort och smått. Här kan marknads- och beteendevetenskaplig forskning76 F67 bidra till att förstå människors vanor och drivkrafter samt övriga förutsättningar för att ta till sig utvecklingen med smarta elnätsfunktioner. Utöver forskningen kan löpande kunskaps- och attitydunder- sökningar bidra till detta. Kunskapen från sådana undersökningar kan t.ex. användas vid utformning av kommunikationsinsatser till elanvändarna. Om dessa görs med fokus på kundens perspektiv, kan de bidra till ökad kunskap och positiv attityd till smarta elnäts- funktioner och få kunden att anamma dem och förändra sitt beteende. bör ha ett övergripande samordningsansvar för att se till att tillvarata kunskapen inom marknads- och bete- endevetenskaplig forskning eftersom myndigheten ansvarar för de sammanhållna satsningarna på forskning inom energiområdet. –2018 pågår programmet Strategisk energi- systemforskning (SE) där en särskild satsning på elmarknadsforsk- ning ingår. I detta omfattas exempelvis effekter av smarta nät på konsumenter och regleringens funktionssätt. För att kunna dra nytta av resultaten från den marknads- och beteendevetenskapliga forskningen behövs också kunskap om kon- sekvenserna av de praktiska förändringarna på marknaden. För att bättre kunna bedöma effekterna av olika insatser förslår rådet att fältundersökningar görs på ett systematiskt sätt inför införandet av nya reformer. Detta kan t.ex. gälla införandet av mikroproducerad el. På detta sätt kan vi få värdefulla ingångsdata som ofta saknas när en reforms inflytande över attityder och beteende så små- ningom ska följas upp. 67 Det finns forskningslitteratur på området som behandlar olika kontaktytor mellan hus- hållen och smarta elnät, t.ex. återkoppling och visualisering av elanvändning, dynamiska fakturor och mikroproduktion av el visar rapporten till samordningsrådet , Swedish ICT, Katzeff C. och , E., 2014, Människan i det smarta elnätet. Handlingsplan för smarta elnät Rådet bedömer att det forum som vi föreslår bör ha ett ansvar för att identifiera inom vilka områden med koppling till smarta elnät som dessa undersökningar behöver genomföras. Förslaget om skattereduktion för mikroproduktion kommer att träda i kraft . Rådet anser att det bör genomföras en kunskaps- och attitydundersökning i samband med eller kort efter reformens genomförande. Undersökningen bör gälla kund- ernas syn på sin elanvändning och olika smarta elnätsfunktioner kopplat till användningen av egenproducerad el. Vi får då ett utgångs- läge för att sedan löpande följa upp och utvärdera vilka eventuella förändringar i attityder och användningen av smarta elnätsfunk- tioner som uppstått till följd av reformen. Resultaten kan användas för att undanröja hinder och skapa förtroende hos elanvändarna. Rådet bedömer att bör ansvara för denna under- sökning. 4.3.4Kundernas tillgång till mätdata och information – mätdata Rådet bedömer att elanvändarna behöver mätdata med högre upp- lösning som beslutsunderlag för aktiva val om sin elanvändning. Det är en förutsättning för att stimulera efterfrågeflexibilitet bas- Handlingsplan för smarta elnät erat på elpris och tillämpning av kapacitetseffektiva elnätstariffer77F68 samt energieffektivisering. utvärderingar78F69,79F70 av timmätningsreformen som infördes har visat att få elkunder har tecknat ett timavtal med sitt elhandelsföretag. Det finns därför anledning att ge fler kunder tillgång till timmätvärden (historiska data) för att få kunskap och underlag om sin elanvändning. Värdena ska kunna användas till att jämföra och ta ställning till olika erbjudanden på marknaden och bedöma den ekonomiska besparingen80 F71. Elanvändare i nät som inte kräver koncession, så kallade icke koncessionspliktiga nät, som inte har ett eget elnäts- abonnemang omfattas inte av detta förslag. Förslaget innebär en merkostnad för elnätsföretagen. En eko- nomisk konsekvensanalys är genomförd som visar ett positivt ekonomiskt resultat för kunder och elnätsföretag sammantaget. Konsekvensanalysen redovisas i kapitel 7. I kapitel 7 kommenteras också ikraftträdandet. Rådet ser inget behov av att specificera på vilket sätt informa- tionen ska lämnas till kunderna utan detta överlämnas till elnäts- företaget att hantera. Det kan tilläggas att det är viktigt att kunden får informationen i ett sådant format att agerande och besluts- fattande underlättas. Rådet menar att alla kategorier av elanvändare ska ha möjlighet att ta del av mer detaljerad information om sin elförbrukning för att kunna bli mer aktiva och flexibla i sin elanvändning. Av en underlagsrapport till rådet81F72 framgår att den stora potentialen bland mindre kunder finns i småhus med elvärme. Potentialen hos lägen- hetskunder är mindre. Framöver kommer problemet med mätning för elanvändare i flerbostadshus i icke koncessionspliktiga nät del- 68Exempelvis effekttariffer eller tidstariffer. Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har . Med tidstariff har kunden olika priser beroende på när förbrukningen sker 69Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 70Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 71I en rapport från framgår av resultatet av en enkätundersökning att en majoritet av de tillfrågade hushållen vill ha mer information om sin historiska elanvändning. Rapporten är beställd av , 2014, En elmarknad i förändring – Är kundernas flexibilitet till salu eller ens verklig? 72Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elförbrukning och . Handlingsplan för smarta elnät vis att lösas med den nya lagen om energimätning i byggnader (2014:267) som innebär energimätning av enskilda lägenheter. Sam- mantaget anser rådet att detta i det korta perspektivet är tillräckligt också mot bakgrunden att den stora potentialen finns i hushåll med elvärme. behöver ellagen (1997:857) ses över så att alla el- användare får samma förutsättningar att få kontroll över elförbruk- ningen och bli mer aktiva och flexibla i sin elanvändning. Rådet vill också lyfta fram att detta förslag kan stimulera intres- set hos kunderna att använda kapacitetseffektiva tariffer. Rådets övergripande arbete pekar på behovet av en utveckling mot kapacitets- effektiva tariffer (se avsnitten 4.2.1 marknadsdesign, 4.2.3 nätinveste- ringar och 5.4). Denna utveckling stöds också av förändringar i ellagen82F73. Analyser83F74 i samordningsrådets arbete visar att elnätstarifferna kan vara en starkare styrsignal för efterfrågeflexibilitet än elpriserna vilket är ytterligare ett skäl att ta bort kravet på elavtal för att få timmätvärden. Realtidsdata ger elanvändarna ännu bättre överblick över elanvänd- ningen och information om konsekvenserna av de egna valen. Denna information är också en viktig förutsättning för att aktör- erna på energitjänstemarknaden ska kunna utveckla och erbjuda anpassade produkter och tjänster till elanvändarna. finns möjligheter för elanvändarna att ta del av sin elanvändning i realtid. Det finns ungefär 30 000 installerade enheter84F75 i som mäter elförbrukningen i realtid. Rådet bedömer att på kort sikt kommer de tjänster som utvecklas att bygga på den information som kan levereras via den optiska utrustning som elan- 734 kap. 1 § ellagen (1997:857). 74Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekten av olika förändringar i regelverk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. 75Rapport till samordningsrådet, , Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. Handlingsplan för smarta elnät vändaren själv köper och de produkter85F76 som kopplas till denna. Men i en utvecklad elmarknad med ökad andel egen elproduktion och flexibel elanvändning kan mer avancerad hantering av inform- ation i realtid behövas. Ett sätt att uppnå detta är att informationen blir tillgänglig i realtid genom ett lokalt och standardiserat seriellt gränssnitt. Det bör eftersträvas på medellång sikt och behöver beaktas när funk- tionskraven för smarta mätare utvecklas (avsnitt 4.3.6 funktions- krav). Fördelarna med ett standardiserat seriellt gränssnitt är att lösningen är flexibel, utvecklingsbar och kostnadseffektiv. Den ger elanvändaren kontroll över vem som får tillgång till mätvärdena och kräver inte några mellanhänder för att få fram mätvärden när en energitjänsteleverantör ska anlitas. Detta gränssnitt kan också avräkna småskalig elproduktion, till skillnad från avläsning med optisk utrustning av en pulsutgång. Ett standardiserat gränssnitt kan även bidra till en kostnadseffektiv utveckling av produkter som utnyttjar data från detta gränssnitt. Med denna utveckling får elanvändaren goda möjligheter att ta initiativet till effektivisering av den egna energianvändningen. Sammantaget är det rådets uppfattning att den föreslagna för- ändringen i ellagen samt tillgång till realtidsdata är mer effektivt än att införa obligatorisk timmätning för alla elanvändare. Rådet anser att det senast behöver göras en uppföljning av utvecklingen med realtidsdata och en bedömning av om det finns skäl att införa obligatorisk timmätning. Rådet bedömer att det ligger inom ansvarsområde att löpande följa utvecklingen inom området och vid behov föreslå ytterligare åtgärder. Rekommendationen tar sin utgångspunkt i nuvarande utformning av slutkundsmarknaden. Även i den elhandelscentriska modell som är under utveckling kommer elnätsföretagen att ha kontakt med kunderna i fråga om mätning och elnätstariffer. Det som diskuteras är i första hand inte information för avräkning och fakturering utan 76 Diodmätare(trådlösa energimätare som utnyttjar optisk avläsning av elmätarens puls- utgång t.ex. Eliq, Energywatch, 100 , Energidisplay). Handlingsplan för smarta elnät information och återkoppling om kundens elförbrukning som kan bidra till optimering och styrning av elanvändningen. Data som används för driften av elnätet behandlas i avsnitt 4.3.6 (funk- tionskrav). Mer detaljerad information och återkoppling om elanvänd- ningen ger kunderna ökade möjligheter till kontroll. Med tillgång till detta underlag kan kunden själv välja vilka åtgärder hon eller han vill vidta, t.ex. förändra och variera sin förbrukning eller bli bättre på att effektivisera sin energianvändning. Kunden kan vidta dessa åtgärder manuellt eller genom automatisering och styrning, och göra det själv eller med hjälp av ett energitjänsteföretag. En förutsättning är mätning med kortare tidsintervall (t.ex. timbasis) av energiförbrukningen och att kunden kan följa sin förbrukning i realtid. infördes möjligheten för en elkund, med en säkring om högst , att få timmätning av sin elförbrukning utan att betala någon särskild merkostnad för detta. En förutsätt- ning är att kunden har ett elavtal som kräver timmätning. Energi- marknadsinspektionen har på regeringens uppdrag86F77 87F78 följt upp timmätningsreformen och funnit att reformen har fått ett svagt genomslag. Få kunder har valt att teckna ett timavtal med sitt el- handelsföretag (cirka 8 600), men andelen elanvändare som mäts på elnätsföretagets eget initiativ har ökat. Energimarknads- inspektionen bedömer att det inte finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder , bl.a. med hänvisning till genomförandet av energi- effektiviseringsdirektivet och det pågående arbetet inom samord- ningsrådet för smarta elnät. Energieffektiviseringsdirektivet som infördes i svensk rätt har flera bestämmelser som ger elanvändare mer inflytande och kontroll över sin elförbrukning samt stödjer olika energi- tjänster. Den rapportering av mätvärden som elnätsföretagen gör ska på begäran också göras till det företag som kunden utsett88F79. 77Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 78Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 793 kap. 10 a § ellagen (1997:857). Handlingsplan för smarta elnät Elhandelsföretag ska också förse kunderna med information89 F80 bl.a. om deras elanvändning, och det ställs krav på elnätsföretagen att de inte får försvåra tillhandahållandet av tjänster i form av ändrad elförbrukning (efterfrågeflexibilitet)90 F81. I en underlagsrapport91 F82 till samordningsrådet framgår att det finns två principiella sätt för elanvändarna att ta del av information om sin elanvändning i realtid. I det närmaste alla installerade mätare har en lysdiod som blinkar i takt med energiförbrukningen. Det är möjligt att läsa av lysdioden genom att sätta en extern utrust- ning, optisk enhet, på mätaren. Den optiska enheten tolkar lys- diodens blinkningar och skickar/exporterar energiförbrukningen, i princip i realtid, till extern utrustning exempelvis en app (via kundens internetanslutning) eller display i hemmet. Denna utrust- ning köper och installerar kunden själv och det krävs tillgång till den egna mätaren för installationen. Dessa värden är inte kvali- tetsgranskade av elnätsföretaget och baseras inte heller på tids- stämplade mätvärden. Det finns flera kommersiellt tillgängliga pro- dukter på marknaden som ger information om elanvändningen i realtid92F83. Det andra sättet för kunden att få information om sin elanvänd- ning i realtid är att använda det fysiska seriella gränssnittet på mäta- ren. Inkopplingen sköts av elnätsföretaget och kräver fältbesök. Detta gränssnitt finns på en mindre andel av installerade mätare och genom ett svenskt initiativ93 F84 pågår ett arbete kring standardisering av gränssnittet. Ett alternativ till detta är att kun- dens utrustning kommunicerar trådlöst med elmätaren. Ett hinder som kan uppstå vid realtidsmätning är att elanvändare som bor i flerbostadshus inte har tillgång till sin elmätare eftersom den ofta är placerad i ett låst utrymme i källaren. 808 kap. 16 § ellagen (1997:857). 813 kap. 16 a § ellagen (1997:857). 82Rapport till samordningsrådet, , Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. Energywatch (), 100 (E.ON), Eliq (Exibea), Energidisplay m.fl. Ett samarbete mellan och Elmaterialleverantörerna EL. Handlingsplan för smarta elnät I många så kallade icke koncessionspliktiga nät (elnät som inte kräver tillstånd) kan återkopplingen om elförbrukningen se olika ut. I vissa fall beslutar hyresvärden eller bostadsrättsföreningen i egenskap av fastighetsägare att inte tillåta enskilda elavtal för de boende, utan det är istället hyresvärden eller föreningen som är elkund. Mätning av elförbrukningen kan då ske kollektivt för hela fastigheten, men ibland finns även undermätning för de enskilda lägenheterna. Kostnaden för elförbrukningen fördelas då antingen via en schablon eller genom undermätning av varje lägenhet. Liknande lösningar finns även i industriområden där bl.a. små och medelstora företag kan vara hyresgäster. Om enskilda avtal inte tillåts medför det även att elanvändaren får svårare att påverka avtalstyp, pris eller miljöprestanda för fastig- hetsägarens avtal och att det konsumentskydd m.m. som finns i ellagen (1997:857) inte gäller. Om det inte finns tillgång till upp- gifter om elanvändningen får elanvändaren svårt att följa upp sin förbrukning och sin elkostnad. I de fall det handlar om en schablon kan elanvändaren sakna incitament att genomföra åtgärder. Problemet med att få tillgång till individuell mätning i icke koncessionspliktiga nät kommer delvis att lösas genom lagen om energimätning i byggnader (2014:267) som trädde ikraft och som är en följd av införandet av energieffektiviserings- direktivet. Syftet med den nya lagen är att elanvändaren ska få veta hur mycket energi som används i en lägenhet. Den nya lagen innebär att individuell mätning ska tillhandahållas vid ny- och ombyggnad. bl.a. för energimätning av enskilda lägenheter. Enligt förarbetena94F85 ska den som uppför en byggnad själv få välja hur mätkravet ska uppfyllas och fördelningsmätning (undermätning) tas upp som ett alternativ. Eftersom den nya lagen endast gäller mätning av lägenheter för- bättras inte tillgången på mätdata för andra elanvändare i icke kon- cessionspliktiga nät. 2013/14:174 s. 136. Handlingsplan för smarta elnät 4.3.5Kundernas tillgång till mätdata och information – information Det är mycket dyrt för en mindre elanvändare att få elektro- nisk prisinformation (timvisa spotpriser) i ett anpassat format från Spot. Kostnaden ska jämföras med den besparing som kan uppnås vid en automatisk styrning av ett värmesystem eller en värmepump95 F86 som är 400–(exklusive eventuell besparing på grund av utnyttjande av tidstariff och eventuell energieffektivisering). bedömer att detta är ett hinder för enskilda elanvändare som vill använda utrustning för automatisk styrning av elförbrukningen utifrån elpriset. Rådet anser att det behöver under- sökas hur enskilda elanvändare kan få tillgång till informationen så att man effektivt kan styra elförbrukningen med elbörsens pris- sättning som styrsignal. Eftersom elbörsen är nordisk och samägd av de nordiska och baltiska systemoperatörerna är detta inte en fråga som kan hanteras endast utifrån ett svenskt perspektiv. 86 Elforsk, 2012, 12:48 Pilotstudie i – Reflexioner rörande affärsmodeller för för- brukarflexibilitet och självlärande prognosstyrning för kundanpassad effektreglering. Handlingsplan för smarta elnät medverkar i Nordic Energy Regulators (NordREG), en samarbetsorganisation för de nordiska tillsynsmyndigheterna för energi, och deltar i , ett forum för utbyte av information och dis- kussion om utveckling av elbörsens verksamhet. Rådet anser att här bör arbeta för att enskilda elan- vändare (inte kommersiella aktörer) ska få tillgång till timspot- priser från elbörsen Spot, i ett anpassat format och kostnadsfritt för att kunna bidra till ökad efterfrågeflexibilitet och har uppfattat att är positiv till detta. En viktig fråga att uppmärksamma på är att flera studier96F87 visat att om många elanvändare reagerar på elpriset i efter- hand skapas risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen (se avsnitten 4.2.1, marknadsdesign och 5.4). Ett sätt att hantera detta är att efterfrågeflexibiliteten kommer in redan vid budgiv- ningen till spotmarknaden. En sådan utveckling kan också medföra behov av att samordna mindre elanvändares elbalanser t.ex. med hjälp av en aggregator. Elbörsen tillgängliggör information om aktuella spotpriser kostnadsfritt på sin webbplats, vilka kan användas för reglering av elanvändningen genom att konsumera mer eller mindre el när pris- erna är höga respektive låga. Att t.ex. styra en värmepump manuellt efter dessa prisuppgifter är krävande och istället behövs en mer automatiserad metod. Spot tillhandahåller också prisuppgifter och annan marknadsdata för elmarknaden som uppdateras varje timme via en så kallad ftp-server. För att kunna ladda ner informationen krävs ett ftp-program. Som en del i medlemskapet på elbörsen har med- lemmarna tillgång till denna information utan kostnad och andra kan abonnera på tjänsten. Abonnemangsavgiften för data om den fysiska marknaden för el (inkluderar bl.a. elspot) är exkl. moms97 F88 (ca ). 87Elforsk, 2013, 13:95 Efterfrågeflexibilitet på en energy-only marknad. 88Nord Pool Spot, [] Handlingsplan för smarta elnät