ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112582 · 2014-05-05 00:00:00 — Dnr Fi2014/1606 Svar på fråga 2013/14:582 av (S) Skattefusk och ekonomisk brottslighet har frågat om jag har ändrat uppfattning kring månadsuppgiftsrapportering på individbasis till . Regeringen har, bl.a. mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter på förslag, funnit att det inte är lämpligt att införa regler om månadsvisa kontrolluppgifter baserade på det förslaget.
frs · H112585 · 2014-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 585 Nattåg till Åre av (S) har frågat infrastrukturminister om hon avser att vidta några åtgärder för att förbättra kommunikationerna mellan och . Fördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att SJ avser att bygga en städdepå för nattåg i vilket skulle kunna leda till att färre nattåg körs till Åre. Det statliga ägandet av förvaltas av . Det är dock SJ och ledning som har ansvar för den löpande förvaltningen av bolagets angelägenheter, däribland frågor som avser turtäthet avseende tågresor. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · H112586 · 2014-05-06 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112588 · 2014-05-07 00:00:00 — Dnr Ju2014/2994/Statssekr Svar på fråga 2013/14:588 av (S) Utökat meddelarskydd har frågat mig vilket arbete som bedrivs i regeringen med anledning av de förslag om meddelarskydd som lades fram i SOU 2013:79. Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet föreslog i sitt betänkande (SOU 2013:79) en ny lag som reglerar meddelarskyddet i förhållande till privata arbetsgivare inom vissa offentligt finansierade verksamhetsområden. Förslaget har remitterats och remisstiden löper ut . Regeringen kommer att på sedvanligt sätt analysera remissvaren och utredningens förslag.
frs · H112589 · 2014-05-07 00:00:00 — N2014/2091/ITP Svar på fråga 2013/14:589 av (S) Störningsfri tillgång till det marksända tv-nätet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla hallänningar ska få störningsfri tillgång till det marksända tv-nätet. Bakgrunden till frågan är att det enligt uppgift förekommit störningar på mottagning av marksänd tv i . Störningar på mottagning av marksänd tv kan ha flera olika orsaker. Det kan t.ex. vara frågan om att störande radiosignaler påverkar mottagaren. Andra vanliga orsaker till mottagningsproblem är att mottagningsutrustningen inte fungerar som den ska eller att antennen är felaktigt inställd. Att avhjälpa en störning kan ofta kräva en grundlig teknisk undersökning av olika tänkbara orsaker till störningen. Av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation framgår att, om det förekommer otillåten skadlig störning, ska tillståndshavaren se till att störningen upphör eller i möjligaste mån minskar. Med skadlig störning avses i detta sammanhang sådan störning som orsakas av en annan radiosändare. () utövar tillsyn över radioanvändningen i . PTS har bl.a. tillgång till personal och teknisk utrustning för att utreda störningar på plats. PTS kan utfärda förelägganden för att se till att skadlig störning upphör. När det särskilt gäller störningar på marksänd tv från användning av mobila bredbandssystem (LTE, 4G) i det s.k. 800 MHz-bandet (790–) vill jag framhålla följande. PTS tilldelade 2011 tillstånd i 800 MHz-bandet till mobiloperatörer. Tillstånden förenades med villkor som bl.a. innebär krav på att tillståndshavarna inte får orsaka störningar på tv-mottagning. Det ställs också krav på att tillståndshavarna i bandet ska samarbeta med varandra för att de ska kunna vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa eventuella störningar som uppstår. Tillståndshavarna i 800 MHz-bandet har anlitat organisationen för att vara kontaktpunkt för störningar som kan uppkomma i samband med användningen av 800 MHz-bandet. och fram till har några hundra fall av störningar anmälts. Störningar har i många fall kunnat avhjälpas genom att konsumenten får ett s.k. filter att montera mellan antennen och tv-mottagaren. Filtret dämpar störande signaler från basstationer och mobiltelefoner i 800 MHz-bandet. Det har emellertid också förekommit att störningarna på mottagningen berott på felfunktion i utrustning eller felaktig antenn. Om ett vindkraftverk ligger på linjen mellan en sändarstation för marksänd tv och en mottagande antenn är det tänkbart att mottagningen av marksänd tv under vissa förhållanden påverkas. Sådan påverkan är inte att anse som skadlig störning på radiomottagning. Såvitt känt är problemet inte vanligt förekommande. Där det uppkommer kan konsumenten exempelvis undersöka sina möjligheter att rikta om antennen. Av lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst följer att den som innehar en tv-mottagare ska betala radio- och tv-avgift. Avgiftsskyldigheten är inte kopplad till den faktiska möjligheten att ta emot tv-sändningar där mottagaren finns. Enligt AB:s sändningstillstånd ska företagets sändningar kunna tas emot av av den fast bosatta befolkningen.
frs · H112590 · 2014-05-07 00:00:00 — N2014/2118/ITP Svar på fråga 2013/14:590 av (S) Störningar i det marksända tv-nätet i har frågat kultur- och idrottsministern vilka åtgärder som hon avser att vidta för att Radios sändningar inte ska slå ut det marksända tv-utbudet i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ställt frågan mot bakgrund av de störningar som enligt uppgift förekommit på mottagning av marksänd tv i och från sändarstation i . Sändarstationer för marksänd tv använder ofta hög sändareffekt, vilket innebär att sändningarna kan nå utöver nationsgränser. Det krävs därmed samarbete mellan grannländer för att dela upp sändningsrättigheter vid nationsgräns och se till att sändningar i ett land inte stör mottagning i det andra. Denna process kallas för koordinering. Den aktuella sändarstationen i har koordinerats med . och har alltså kommit överens om frekvensplaneringen för sändarstationen i , för att den inte ska orsaka skadlig störning i . Det kan emellertid förekomma klimatfenomen som leder till onormala vågutbredningsförhållanden, s.k. troposfärisk vågutbredning. Vid dessa förhållanden kan radiosändningar få betydligt längre räckvidd än vad som kunnat förutses vid koordineringen. De störningar från sändarstationen i som uppmärksammar kan alltså förekomma på vissa mottagare i vid särskilda atmosfäriska förhållanden. överväger samt åtgärder som skulle kunna förbättra situationen.
frs · H112591 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr Fi2014/1768 Svar på fråga 2013/14:591 av (MP) Kassaregisterkrav i konflikt med elsäkerhetskrav har frågat näringsministern vilka åtgärder ministern avser att vidta med anledning det uppkomna läget. Han anför bl.a. att flertalet kassaregister inte är gjorda för utomhusbruk, att många torg- och marknadshandlare ovetandes köpt kassaregister som inte är godkända och att kassaregister och kontrollenheter som får användas utomhus är dyrare i inköp än vad regeringen förespeglade i sin proposition. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att stärka konkurrensen på lika villkor i kontantbranschen föreslog regeringen i prop. 2012/13:129 att det generella undantaget från kassaregisterkrav för torg- och marknadshandeln skulle tas bort. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att den tekniska utvecklingen hade medfört att det inte längre kunde anses orimligt att även torg- och marknadshandeln omfattades av kravet på kassaregister. Vidare hade vissa omständigheter ändrats som ansågs speciellt betungande för de små företagen när krav på kassaregister infördes. Den tekniska kontrollen som skulle medföra en kostnad om för näringsidkarna infördes aldrig och de certifierade kassaregistren kunde införskaffas till en betydligt lägre kostnad än vad som uppskattades när kassaregisterkravet infördes (prop. 2012/13:129 s. 15). Jag finner inte skäl att frångå denna bedömning. Vid inköp av kassaregister får näringsidkaren undersöka vilket kassaregister som kan användas i företagets verksamhet. har på sin hemsida t.ex. publicerat ett förtydligande om kassaapparater för utomhusbruk. I sammanhanget kan också nämnas att kravet på kassaregister inte gäller när försäljningen mot betalning med kontanter eller kontokort är av obetydlig omfattning. Vid bedömningen av om försäljningen är av obetydlig omfattning ska det särskilt beaktas om försäljningen normalt uppgår till sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår. De allra minsta företagen är därför undantagna från kraven. får enligt skatteförfarandelagen också i enskilda fall besluta om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister, bl.a. om en viss skyldighet är oskälig. Jag finner inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av den ikraftträdda lagändringen.
frs · H112592 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr N2014/2185/E Svar på fråga 2013/14:592 av (S) mål och förslag har frågat mig vad jag och regeringen gjort för att uppnå målsättningar. Inledningsvis vill jag understryka att oljekommissionens utgångspunkt, oljeoberoende 2020, var lovvärd. Jämfört med de målsättningar den socialdemokratiska regeringen arbetat med utgjorde den en ambitionshöjning avseende omställningen mot ett mer hållbart samhälle. Den vision som Alliansen antagit om ett klimatneutralt samhälle 2050 är betydligt mer långtgående än socialdemokraternas dåvarande målsättning om att minska utsläppen med 60–till 2050. Som frågeställaren påpekar föreslog kommissionen att 2020 skulle använda mindre energi, att våra bostäder skulle värmas utan olja, att industrins oljeanvändning skulle minska med 25–samt att transportsektorn skulle minska användningen av fossila drivmedel med 25–. Det första målet, om energieffektivisering, har Alliansen ställt sig bakom och det är också det mål på Alliansens förslag antagit. Det andra målet, om utfasning av olja från uppvärmning, är i princip redan uppfyllt. Det tredje målet, som avser industrins oljeanvändning, är vi också på väg att uppfylla då industrins användning av oljeprodukter minskat med . Det fjärde målet avser transportsektorn som är den största återstående utmaningen. Regeringens insatser inom detta område, vilka jag redan beskrivit i flera frågesvar och interpellationsdebatter, har resulterat i bl.a. effektivare och mer miljövänliga fordon och en kraftig ökning av andelen förnybara drivmedel. Regeringen har även avsatt betydande resurser för forskning och utveckling av framtidens biodrivmedel samt låtit en särskild utredare ta fram förslag till hur vi ska kunna uppnå målsättningarna om en fossiloberoende fordonstrafik 2030, som ett steg på vägen mot ett klimatneutralt samhälle 2050. Jag kan konstatera att utredarens förslag, som bereds inom , är mer långtgående än de förslag som togs fram av oljekommissionen.
frs · H112593 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr A2014/1841/IU Svar på fråga 2013/14:593 av (S) Arbetsförmedlingens hantering av EBO-flyktingar har frågat vilka åtgärder arbetsmarknadsministern avser vidta för att Arbetsförmedlingen ska kunna klara av att beta av den stora kön av nyanlända personer som väntar på att få hjälp med en anvisad bostad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En lång väntan på anvisning försvårar personens möjlighet till snabb etablering. Först med boendesituationen ordnad kan personen fokusera på vägen till arbete och egen försörjning. Därför är den viktigaste faktorn för att korta ledtiderna att kommunerna ökar sitt mottagande så att fler kan få en anvisning. Arbetsförmedlingens bosättningsuppdrag utgår från att det finns anvisningsbara platser i kommunerna att anvisa nyanlända till. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stimulera kommuner att öka sitt mottagande av nyanlända. utsåg regeringen två nationella samordnare, och , som har i uppdrag att främja ett ökat mottagande av nyanlända och att föra dialog med kommunerna om ökad mottagningskapacitet. De reser runt i och träffar kommunpolitiker i samtliga län. har de besökt två tredjedelar av alla län och dialogerna har varit mycket konstruktiva. infördes en prestationsbaserad ersättning till kommuner som innebär en förstärkning av den statliga ersättningen till särskilt ansvarstagande kommuner. Kommuner med ett högt mottagande generellt och kommuner som tar emot nyanlända från anläggningsboenden och kvotflyktingar, ersätts utöver schablonersättningen. trädde en reform i kraft som innebär att etableringsplanen startar först när en nyanländ tagits emot i en kommun, och inte längre bor i anläggningsboende. Detta förväntas bl.a. kunna ge kommunerna bättre planeringsförutsättningar och öka deras villighet att ta emot nyanlända från anläggningsboende. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att ytterligare resurser tillförs för att främja mottagandet av nyanlända från anläggningsboende. Bland annat föreslår regeringen att medel tillförs länsstyrelserna för att undanröja hinder för bosättning och underlätta mottagande av personer med särskilda behov.
frs · H112594 · 2014-05-19 00:00:00 — Rättegång mot svensk journalist i Kosovo [konvertering pågår]
frs · H112595 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr U2014/3327/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:595 av (S) Avgifter i skolan har frågat mig om jag kan precisera den avgift som är skälig att ta av eleverna. Principen om en avgiftsfri utbildning i och motsvarande skolformer är en av hörnstenarna i den svenska utbildningspolitiken. Rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet får aldrig vara beroende av individens ekonomiska förutsättningar och därför ska utbildningen i vara avgiftsfri. Av skollagen (2010:800) framgår att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Som jag redogjorde för i ett frågesvar anger skollagen att det trots detta får förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad. Regeringen tydliggjorde i förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) att om kostnaden är regelbundet återkommande kan den sammanlagt bli påfrestande för ett hushåll med svag ekonomi och att det därför krävs att skolan noga överväger när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas. Det är huvudmännen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna och för att eventuella enstaka inslag som medför en obetydlig kostnad inte blir påfrestande för hushållen. granskar om huvudmännen följer dessa bestämmelser. Skolinspektionen har också tagit fram ett informationsblad om avgifter i grund- och gymnasieskolan. Där framgår bl.a. vilka kostnader myndigheten inte accepterar och vilka kostnader som kan accepteras vid enstaka tillfällen. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att det inte finns behov av att förtydliga regelverket när det gäller avgifter i skolan.
frs · H112596 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr Fi2014/1753 Svar på fråga 2013/14:596 av (MP) Rättssäkerheten kring företrädaransvaret i skatteförfarandelagen har frågat mig om jag avser att se över den problematik som beskrivs i frågan, till exempel genom att tillsätta en ny utredning alterna-tivt inkludera frågan om företrädaransvaret enligt skatteförfarandelagen i den tillsatta arbete. nämner bl.a. en undersökning som har gjorts av Skop för Svenskt Näringslivs räkning. Enligt denna är kännedomen bland före-trädare för aktiebolag om innebörden av bestämmelserna bristfällig. Jag anser att det är viktigt att gällande regler är tydliga och kända bland dem som har att förhålla sig till dem. har tagit fram och använt sig av ett informationsbrev för att öka känne-domen bland företagare om bestämmelserna om företrädaransvaret. Jag är inte beredd att nu uttala mig om eventuella ytterligare åtgärder på detta område.
frs · H112597 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr Fi2014/1754 Svar på fråga 2013/14:597 av (MP) Skattereduktion för såld el har frågat mig om förslaget om skattereduktion för mikroproduktion bara omfattar el som utan ersättning matas in på elnätet eller om den även omfattar el som elnätsbolaget betalar för. Mikroproducenter av förnybar el kompletterar köpt el med egenproduktion av förnybar el. När produktionen överstiger förbrukningen matas överskottet in på elnätet, i regel utan att mikroproducenterna får ersättning för överskottselen av elnäts- och elhandelsföretag. För att underlätta för mikroproduktion av förnybar el, föreslår regeringen i proposition Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (prop. 2013/14:151) att mikroproducenterna bör få ekonomisk kompensation för den överskottsel som de matar in på elnätet och att den ekonomiska kompensationen bör utformas som en skattereduktion. Enligt regeringens förslag får mikroproducenter skattereduktion oavsett om de får ersättning från elnäts- och elhandelsföretag för sin överskottsel eller inte.
frs · H112598 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr U2014/3328/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:598 av (MP) Finansieringen av den utökade matematikundervisningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att alla huvudmän kompenseras ekonomiskt för den utökade undervisningsskyldigheten. Från och med har den minsta undervisningstiden i matematik i utökats . Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommuner åtföljas av en statlig finansiering. Det generella statsbidraget till kommunerna har därför utökats med , i enlighet med regeringens beräkningar i budgetpropositionen . Lika villkor ska så långt som möjligt gälla för alla huvudmän. Detta säkerställs genom att kommunens bidrag till huvudmän för fristående skolor ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Dessa huvudmän kompenseras således genom bidrag från elevernas hemkommuner. Hemkommunens beslut om bidrag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.
frs · H112599 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr L2014/1446/ Svar på fråga 2013/14:599 av (S) Åldersgräns vid köp av energidryck har frågat om hon kan tänka sig att verka för en åldersgräns vid köp av energidryck för att göra energidryck mindre lättillgänglig för barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig inledningsvis konstatera att jag, i likhet med frågeställaren, anser att det är beklagligt och olämpligt att barn köper och konsumerar stora mängder energidrycker. Energidrycker och deras ingredienser, bl.a. koffein, har utretts av experter i en rad länder och av EFSA, den europeiska livsmedels-säkerhetsmyndigheten, i flera omgångar. Dessa utredningar har inte visat att energidrycker är farliga för hälsan om man dricker dem i måttliga mängder. De energidrycker som innehåller mycket hög koffeinhalt måste märkas med hög koffeinhalt. Vid stor konsumtion av drycker med hög koffeinhalt finns risk för koffeinförgiftning. För att skydda särskilt känsliga grupper ställer krav att energidrycker med hög koffeinhalt ska märkas med uppgift om att de inte bör konsumeras av gravida, ammande och barn. informerar även på sin hemsida om att barn och ungdomar bör vara extra försiktiga eftersom de lättare kan drabbas av koffeinförgiftning och att energidrycker inte ska användas som törstsläckare eller som vätskeersättning vid fysisk aktivitet. varnar också för att blanda energidryck med alkohol. I den nya EU-förordningen om tillhandahållande av livsmedels-information till konsument som träder i kraft finns krav på att livsmedel med högt koffeininnehåll ska märkas med Hög koffeinhalt. Rekommenderas ej för barn och gravida eller ammande kvinnor. Jag välkomnar detaljhandelns egna initiativ att inte sälja energidrycker till barn. Genom branschens egna initiativ, lagstiftningens märkningskrav och information till konsumenterna anser jag inte att det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H112600 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr Fi2014/1790 Svar på fråga 2013/14:600 av (S) Amerikansk skatteplanering och uppköp av svenska företag har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att åstadkomma överenskommelser dels inom , dels med så att multinationella företags skatteplanering inte leder till uppköp i som dränerar oss på jobb och forskning. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för . Regeringen stödjer projekt för att motverka skattebaserodering och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS) och deltar aktivt i arbetet med projektet. Arbetet inleddes med att tog fram en handlingsplan mot BEPS. Olika arbetsgrupper i arbetar nu vidare med de femton åtgärder som anges i handlingsplanen. Arbetet ska vara klart . Jag avser inte att föregå det arbetet.
frs · H112601 · 2014-05-14 00:00:00 — Dnr L2014/1448/ Svar på fråga 2013/14:601 av (S) har frågat mig om jag avser att genom jordbrukspolitiken fortsätta att minska antalet jordbruksföretag och att stärka storjordbruken. Jag vill att vi ska producera mer mat i vårt land och att vi ska ha livskraftiga jordbruksföretag i hela landet. Jag tycker inte att det är politkerna som ska välja om företagen ska vara stora eller små utan vår uppgift är att ge dem goda förutsättningar för att utvecklas på sina egna villkor och välja den inriktining som passar dem bäst. För att vi på bästa sätt ska ta tillvara möjligheterna har regeringen tillsatt en konkurrenskraftsutredning. Utredningens uppdrag är att analysera konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion samt att ta fram förslag till en strategi och föreslå åtgärder för en livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Förutom detta har regeringen visionen om - det nya Matlandet. Visionen syftar till att tillvarata alla möjligheter som finns inom mat och livsmedelsproduktion samt mat i kombination med upplevelser för att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Primärproduktionen utgör själva grunden i Matlandet och därför finns satsningar som underlättar och stödjer såväl små som stora jordbruksföretag. Matlandet är den störsa satsning som en svensk regering någonsin har gjort för svensk mat. Jag har även lagt förslag till svensk tillämpning av den nya jordbrukspolitiken som kommer tillämpas . En viktig utgångspunkt för mig är att gynna aktivt jordbruk och att ta bort hinder för unga bönder och växande jordbruksföretag. Med förslaget om ett lika stort gårdsstöd i hela stimulerar vi aktivitet i hela landet och inte minst i skogs- och mellanbygder. Jag föreslår också ett nötdjursbidrag vilket riktar om stödet från passiva till aktiva jordbrukare. För mig är det viktigt att bedriva en klok politik för att främja företagens inneboende utvecklingsförmåga. Med en god affärsidé finns möjlighet att bedriva jordbruk i både liten och större skala.