ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112769 · 2014-09-05 00:00:00 — Dnr Fi2014/2819 Svar på fråga 2013/14:769 av (S) om småföretags finansieringsmöjligheter har frågat mig på vilket sätt jag har tagit upp frågan om bankernas lån och kreditgivning till små företag, med anledning av de nya regelverken som har tagits fram för att skapa ett sunt bankväsende. I samband med finanskrisen togs ett internationellt initiativ inom för att stärka bankernas motståndskraft, vilket resulterade i förslag till stärkta kapital- och likviditetskrav. Det internationella ramverket kallas III och dessa regler har genomförts i EU genom tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet. Det nya regelverket innebär bland annat att bankerna ska hålla mer kapital och kapital av bättre kvalitet. Det senare betyder kapital som fullt ut kan absorbera förluster. Högre kapitalnivåer stärker motståndskraften i det finansiella systemet genom att minska risken för allvarliga störningar i kreditutbudet om konjunkturen viker, och därmed också till att mildra konjunktursvängningar. En stabil kreditförsörjning är särskilt viktig för små och medelstora företag som tenderar att vara de som först drabbas av ett åtstramat kreditutbud. Det har dock diskuterats huruvida skärpta kapitaltäckningsregler kan leda till att utlåningen till, och finansieringsvillkoren för, små och medelstora företag påverkas. Regeringen anser att det är viktigt att bevaka om skärpta kapitaltäckningsregler påverkar utlåningen till små och medelstora företag. Regeringen har därför gett i uppdrag att följa hur dessa regler eventuellt påverkar finansieringssituationen för små och medelstora företag. Därtill innehåller det nya regelverket vissa lättnader för utlåningen till mindre företag, framförallt genom att bankernas kapitalkrav för exponeringar mot små och medelstora företag ska justeras ned med tillämpningen av en stödfaktor.
frs · H112770 · 2014-09-05 00:00:00 — Dnr N2014/3537/TE Svar på fråga 2013/14:770 av (S) Västsvenska paketet har frågat finansministern om han och regeringen står fast vid det västsvenska paketet som är så viktigt för för fler jobb, tillväxt, bättre infrastruktur och miljö. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis innehåller fråga en rad insinuanta och retoriska frågor som får förutsättas att frågeställaren både vet svaret på och heller inte vill få svar på. Detta då de inte riktas till vare sig regeringen eller berört statsråd. Vidare kan det tålas att förtydliga att regeringsformen gäller regeringen fattar alla beslut kollektivt, så även när det gäller infrastruktur. Regeringen genomför nu en historisk satsning på infrastrukturen i . Av en total planeringsram på för planperioden –2025 går till att utveckla transportsystemet. Västsvenska paketet är en viktig del i denna satsning som regeringen fastställt. Så sent som beslutade dessutom regeringen om tillåtlighet för Västlänken. Så det bör inte råda någon som helst tveksamhet gällande min eller alliansregeringens ståndpunkt i frågan. Utöver detta har alliansregeringen presenterat Sverigebygget, där regeringen tar nästa steg för att fortsätta utveckla . Genom nya stambanor för höghastighetståg, kollektivtrafik och nya bostäder binder vi samman landet och skapar förutsättningar för fler jobb och ökad konkurrenskraft.
frs · H112771 · 2014-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:771 av (V) Ersättningsregler för kringboende vid Malmfältsgruvornas expansion har frågat mig om jag skyndsamt kommer att tillsätta en utredning om mer sociala och acceptabla ersättningsregler, nyckel-mot-nyckel-principen, för kringboende vid Malmfältsgruvornas expansion. Det är ansvar att hantera den markåtkomst som är nödvändig för att delar av och ska kunna tas i anspråk för gruvdrift och att ersätta berörda parter för kostnader som dessa har i samband med samhällsomvandlingarna. Jag förutsätter att fortsätter att ta sitt ansvar i dessa frågor. Processen inrymmer självklart svåra avvägningar för alla berörda parter. Regeringen följer och underlättar processen genom att främja dialog mellan aktörerna och bistå i särskilda frågor. Detta sker både genom Malmfältsgruppen och genom den löpande ägardialogen med . Jag har själv besökt vid ett flertal tillfällen och mitt intryck är att det finns en konstruktiv dialog mellan de olika intressenterna för att säkra både en fortsatt gruvdrift och att enskilda får ersättning för sina kostnader. Det är inte aktuellt att tillsätta en utredning som tar sikte på just ersättningen till de kringboende vid Malmfältsgruvorna.
frs · H112772 · 2014-09-04 00:00:00 — Dnr Ju2014/5299 Svar på fråga 2013/14:772 av (S) Översyn av skyddsbehov har frågat mig om jag och regeringen med anledning av den kraftigt försämrade situationen avser att ta initiativ till att skyddsbehovet för yazidikurdiska och flyktingar från irakiska kristna minoriteter i ses över. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med utlänningslagen. Bedömningarna görs alltid utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Utifrån de skäl den sökande har anfört och övrigt underlag i ärendet avgör och migrationsdomstolarna om det finns grund för uppehållstillstånd. Migrationsöverdomstolen är sista instans och utarbetar praxis på området. Asylsökande som befinner sig i och som bedöms vara flyktingar, alternativt skydds-behövande eller övriga skyddsbehövande, har rätt till uppehållstillstånd. I den prövning som görs ska och domstolarna även beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Möjligheten till ett realistiskt internt flyktalternativ i hemlandet ska också övervägas. Det nuvarande regelverket ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Jag finner därför inget behov av att se över utlänningslagens bestämmelser om skyddsbehov med anledning av fråga.
frs · H112773 · 2014-09-10 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112774 · 2014-09-10 00:00:00 — Dnr S2014/6299/FST Svar på fråga 2013/14:774 av (S) Riskkapitalbolag inom äldreomsorgen har frågat mig om jag avser att vidta några generella åtgärder med anledning av beskrivna förhållanden gällande ett namngivet riskkaptialägt vårdföretag. Regeringens politik har målsättningen att främja valfrihet och en mångfald av utförare i vården, skolan och omsorgen. Regeringen har understrukit att valfriheten behöver kombineras med krav på kvalitet och uppföljning av verksamheternas resultat. Ett flertal åtgärder har vidtagits i denna riktning. ska utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. I likhet med finanssektorn finns det även inom välfärdssektorn behov av att säkerställa att ägare och företagsledningar är seriösa och kompetenta. Utredningen ska också bedöma om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn. Utredningen ska också bedöma om sådana kriterier även ska gälla andra offentligt finansierade välfärdstjänster. Utredningens uppdrag ska redovisas . har beslutat om förtydligade och skärpta krav på kommuner och landsting vid anlitande av privata utförare. Ändringarna som införts i kommunallagen (1991:900) träder i kraft innebär i korthet följande. Enligt kommunallagen 3 kap. 19 § ska kommunen respektive när vården av en angelägenhet genom avtal har lämnats över till en privat utförare kontrollera och följa upp verksamheten. Enligt 3 kap. 19 a § ska kommunen respektive genom avtalet med en privat utförare tillförsäkra sig information som gör det möjligt att ge allmänheten insyn i den verksamhet som lämnas över. Enligt 3 kap. 19 b § ska fullmäktige för varje mandatperiod anta ett program med mål och riktlinjer för sådana kommunala angelägenheter som utförs av privata utförare. I programmet ska det också anges hur fullmäktiges mål och riktlinjer samt övriga föreskrifter på området ska följas upp och hur allmänhetens insyn ska tillgodoses. har med anledning av regeringens uppdrag att ta fram vägledning om organisering av särskilt boende för demenssjuka personer och annat särskilt boende beslutat utarbeta föreskrifter om bl.a. bemanning. Det arbetet är inte slutfört i sin helhet . Några ytterligare initiativ planeras inte .
frs · H112775 · 2014-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:775 av (S) Biståndsbudgeten har frågat handelsministern vilka åtgärder hon och regeringen vidtagit eller tänker vidta för att få en bättre användning av ej utnyttjade medel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. verksamhet syftar till att komplettera och samverka med regeringens övriga bistånd i enlighet med målet för internationella bistånd. I kampen mot fattigdom är utvecklingen av det privata näringslivet med hållbara företag en mycket viktig faktor då privata företag bidrar till fattigdomsminskning genom jobbskapande, skatteintäkter och kunskapsuppbyggnad. Som en långsiktig, ansvarstagande och aktiv investerare i denna sektor bidrar bolaget till fattigdomsminskning genom hållbart företagande. årliga investeringsvolymer varierar över tiden och är beroende av flera faktorer. Verksamheten har inget utbetalningsmål utan investeringsbeslut baseras på noggranna prövningar av en investerings möjlighet att bidra till målet för verksamheten som är fattigdomsminskning genom hållbart företagande. Kortsiktiga utbetalningsmål kan leda till investeringar som inte bidrar till målet om fattigdomsbekämpning. Bedömningen på vilket sätt investeringarna ska genomföras för att uppfylla mål, är en fråga för bolagets styrelse och ledning. Regeringen har tagit del av av (RiR 2014:16) och rekommendationen att regeringen bör ta fram underlag för att pröva alternativa finansieringsformer i samband med kapitalbehovsanalyser avseende . Detta i syfte att få kunskap om vilken kapitalstruktur som är effektivast för staten som helhet såväl som för verksamhet. Ett sådant arbete har initierats och regeringen avser att återkomma till med svar på . Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H112776 · 2014-09-12 00:00:00 — Dnr L2014/2195/ Svar på fråga 2013/14:776 av (S) Ansvarig enhet eller myndighet för arbetsgrupper inom EU har frågat mig om jag tänker öka det svenska engagemanget genom att utse regeringsrepresentanter och ansvarig enhet eller myndighet för arbetsgrupper inom biokemi som EU kommissionen har startat. Den svenska myndighetsstrukturen är uppbyggd på så sätt att många funktioner som i andra medlemsstater återfinns inom deras regeringskanslier i återfinns hos våra myndigheter. Vid arbetsgruppsmöten inom EU representeras av företrädare från eller av tjänstemän från myndigheter. Det förekommer även att representeras av företrädare från såväl som från berörd myndighet. Oavsett hur regeringen representeras i arbetsgrupper företräder tjänstemännen alltid den svenska ståndpunkten i sitt arbete.
frs · H112779 · 2014-09-16 00:00:00 — Dnr A2014/3132/A Svar på fråga 2013/14:779 av (S) Flykten från A-kassan har frågat mig vilka initiativ jag vill ta utifrån de uppgifter A-kassornas samorganisation och inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen lämnat. Som säkert redan känner till så är regeringens främsta mål full sysselsättning. För att nå det målet har regeringen, , genomfört en rad åtgärder som stärker arbetsutbudet, ökar efterfrågan på arbetskraft och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Åtgärderna har haft en god effekt. har 300 000 fler människor ett jobb att gå till. Vidare har arbetslöshetsavgiften avskaffats vilket innebär att omkring 2,2 miljoner löntagare fått en lägre a-kasseavgift. Regeringen har även tillsatt en parlamentarisk utredning som bland annat har till uppdrag att utreda hur arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller ett arbetsvillkor. Några ytterligare initiativ har jag inte för avsikt att ta.
frs · H112780 · 2014-09-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2959 Svar på fråga 2013/14:780 av (S) Vinstgivande skattestöd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att företaget som säljer hushållsnäratjänster plockar ut vinst. Jag kan inte kommentera förhållandena i enskilda fall. Införandet av RUT-avdraget har inneburit att branschen för hushållsarbete har växt till att omsätta miljardbelopp. Förutom att antalet kvinnliga företagare har ökat, har reformen skapat nya vita jobb. Utöver att skatteintäkterna har ökat till följd av de jobb som blivit vita har reformen inneburit att många kvinnor, som stått långt från arbetsmarknaden, har fått ett arbete. Det är positivt att en kvinnodominerad bransch har växt på detta sätt och att kvinnor som arbetade i en svart ekonomi, eller inte alls, numera kan få ta del av trygghetssystemen. Reformen har även gjort det lättare för många att lägga det livspussel som kombinationen av jobb och familjeliv kan innebära. Särskilt viktigt kan det antas vara för kvinnorna, då statistiken visar att det fortsatt är de som gör det mesta av hemarbetet. Generellt behöver arbetsmiljön inom de kvinnodominerade sektorerna och arbetsplatserna förbättras. Regeringen har därför gett i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser med syfte att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem.
fr · H2111 · 2014-10-06 00:00:00 — Fråga 2014/15:1 Den iranska regimens brott av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) I skrivande stund (), som riksdag öppnar sitt höstmöte, hotar att avrätta den 26-åriga . Hon dömdes till döden efter anklagelser om att hon ska ha dödat en tidigare tjänsteman i den iranska säkerhetstjänsten som försökte förgripa sig på henne. Reihaneh är bara en av många kvinnor som fallit offer för det undermåliga rättssystemet i , där kvinnor inte har samma rättigheter som män. Sedan valet av ny president i och sedan och lyckades komma överens i frågan om inspektioner av kärnkraftsprogram, som fruktade var ett kärnvapenprogram, tycks kritiken av den iranska regimens brott mot mänskliga rättigheter ha mattats av. Men faktum är att de fortsätter i samma takt som . EU har trappat ned sina sanktioner. En ny fruktlös "dialog" liknande den som ägde rum har inletts med . För vår tidigare regering tycktes det viktigaste vara påstådda kärnvapenprogram, medan frågan om mänskliga rättigheter, och då särskilt kvinnors mänskliga rättigheter, kom i andra hand. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att intensifiera kritiken av den iranska regimens brott i enlighet med FN:s deklarationer om mänskliga rättigheter och kvinnans och barnets rättigheter?
fr · H21110 · 2014-10-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:10 Uppgjorda matcher inom svensk idrott av (SD) till Statsrådet (S) SVT:s kunde avslöja att det förekommer uppgjorda matcher inom svensk fotboll. Det påstås förekomma både i allsvenskan och i superettan men även längre ned i divisionerna. Bakom dessa uppgjorda matcher står utländska spelsyndikat, som betalar spelare för att ”lägga sig” och som placerar ut rapportörer vid matcherna för liverapportering. För de enskilda klubbarna kan det vara svårt att komma till rätta med problemen, vilka påstås ha pågått . Man kan också befara att det inte bara handlar om fotboll utan även förekommer inom annan svensk idrott. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att komma till rätta med problemen med uppgjorda matcher, och vilka är i så fall åtgärderna?
fr · H21111 · 2014-10-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:11 av (KD) till Statsrådet (S) har i regeringsställning gjort stora satsningar på att förbättra svensk äldreomsorg. Det har bland annat skett genom införandet av en nationell värdegrund för äldreomsorgen, förbättrade kvalitetsmätningar, lagen om valfrihetssystem samt riktade stimulanspengar till kommunerna för att utveckla äldreomsorgen. Svensk äldreomsorg anses vara ett föredöme för andra länder att ta efter. Självklart är inte allt färdigt; det finns fortfarande saker att förbättra. Därför tillsatte alliansregeringen en utredning med uppdrag att utreda ett antal viktiga framtidsfrågor för äldreomsorgen, den så kallade . Utredningsuppdraget går ut på att se över hur det förebyggande och hälsofrämjande arbetet inom äldreomsorgen kan stärkas, hur valfriheten kan stärkas genom förenklade biståndsbedömningar samt hur teknikutvecklingen bättre kan tas till vara inom äldreomsorgen. Vid ett regeringsskifte uppstår naturligt en oro för hur pågående utredningar ska påverkas. Men arbetet med att förbättra svensk äldreomsorg får inte avstanna vid ett regeringsskifte. Därför är det av stor vikt att får fortsätta sitt arbete och lämna förslag på förbättringar av äldreomsorgen. Jag vill därför fråga statsrådet om regeringen kommer att låta fullfölja sitt arbete och om eventuella tilläggsdirektiv kommer att ges.
fr · H21112 · 2014-10-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:12 Framtiden för PrevenTell av (FP) till Statsrådet (S) Den tidigare regeringen har –2014 finansierat hjälplinjen PrevenTell vid och sexualmedicin vid . Satsningen har utvärderats och visar mycket goda resultat. Över 1 000 telefonsamtal har inkommit. Mer än 400 personer genomgår behandling vid och sexualmedicin. Min bedömning är att det har funnits ett brett politiskt stöd för att ge PrevenTell fortsatt finansiering. De som driver hjälplinjen bedömer själva att ca i finansiering är en nödvändig nivå för att de ska kunna fortsätta bedriva sin basverksamhet. Jag vill med anledning av ovan fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att verka för att regeringen ska finansiera PrevenTell även åren efter 2014?
fr · H21113 · 2014-10-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:13 Analys av anmälningar om åldersdiskriminering av (FP) till Statsrådet (S) beslöt att för regeringen tillkännage som sin mening vad som anförts i socialutskottets betänkande Äldrefrågor (bet. 2012/13:SoU12, rskr 2012/13:171). I betänkandet föreslog utskottet att regeringen skulle återkomma med en samlad redovisning till om vilken strategi man har valt för att motverka våld mot äldre. Den ingår som en del av satsningen på att stödja en strukturerad och långsiktigt fortgående kvalitetsutveckling inom vård och omsorg för äldre personer. Den är tänkt att inspirera kommuner till en ambitionshöjning och kvalitetsförbättring av arbetet med att förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre som förekommer inom vård och omsorg. Våld och övergrepp mot äldre förekommer inte bara inom vården och omsorgen. Det kan vara söner och döttrar som förgriper sig på sina föräldrar, övergrepp som kan rubriceras som brott och som bör anmälas till polisen och leda till en rättsprocess. Jag vill därför fråga statsrådet om regeringen avser att vidga den nationella strategin till att omfatta också rättsväsendet.
fr · H21114 · 2014-10-09 00:00:00 — Fråga 2014/15:14 Vidgning av den nationella strategin om våld mot äldre personer inom vård och omsorg av (FP) till Statsrådet (S) beslöt att för regeringen tillkännage som sin mening vad som anförts i socialutskottets betänkande Äldrefrågor (bet. 2012/13:SoU12, rskr 2012/13:171). I betänkandet föreslog utskottet att regeringen skulle återkomma med en samlad redovisning till om vilken strategi man har valt för att motverka våld mot äldre. Den ingår som en del av satsningen på att stödja en strukturerad och långsiktigt fortgående kvalitetsutveckling inom vård och omsorg för äldre personer. Den är tänkt att inspirera kommuner till en ambitionshöjning och kvalitetsförbättring av arbetet med att förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre som förekommer inom vård och omsorg. Våld och övergrepp mot äldre förekommer inte bara inom vården och omsorgen. Det kan vara söner och döttrar som förgriper sig på sina föräldrar, övergrepp som kan rubriceras som brott och som bör anmälas till polisen och leda till en rättsprocess. Jag vill därför fråga: Avser statsrådet och regeringen att vidga den nationella strategin till att omfatta också rättsväsendet?
fr · H21115 · 2014-10-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:15 Långsiktig trygghet för välfärd av (M) till Statsminister (S) För att klara den långsiktiga finansieringen av den svenska välfärden har det i olika utredningar och rapporter nämnts flera alternativ som är mer eller mindre kontroversiella. Ökad privat finansiering, begränsningar av det offentliga åtagandet, ökad invandring och skattehöjning hör till de mer kontroversiella. Till de mindre kontroversiella åtgärderna hör att öka antalet arbetade timmar samt att öka effektiviteten i verksamheterna. Detta är åtgärder som i princip alla ställer sig bakom, från vänster till höger. Och det är just i den riktningen som alliansregeringen konsekvent har arbetat . Alliansen har genomfört reformer för att stärka långsiktigt i arbetslinjens namn med framför allt jobbskatteavdrag och socialförsäkringsreformer men även genom sänkta arbetsgivaravgifter för unga och äldre. rustades för 2020-talet. Det har delvis varit tuffa reformer men det har gett just de effekter som var avsedda: Det har både skapats fler jobb och fler personer arbetar mer. går som tåget. Människor har fått en större del av sin inkomst att förfoga över. har kommuner och landsting aldrig haft så höga skatteintäkter som , intäkter som betalar för dagens skola och äldreomsorg. väljer Socialdemokraterna att dra i gång skattehöjningar, inte minst på arbete, när vi alla vet att det är först som vi står inför den demografiska utmaningen på allvar. Socialdemokraterna känner väl till detta. När man dessutom höjer ersättningarna för dem som inte arbetar och minskar incitamentet för företagande inom de personalintensiva omsorgs- och skolbranscherna kommer det att slå dubbelt hårt. kommer vi att se hur kommuner och landsting får det tuffare vilket i sin tur kommer att medföra att även de kan komma att tvingas höja sina skatter. Detta leder till en nedåtgående spiral – svenskarna väljer att arbeta mindre – men även till att minska konkurrenskraft internationellt. Vilka åtgärder avser statsminister att vidta för att långsiktigt trygga välfärd när man nu frångår strategin att öka antalet arbetade timmar genom att höja ersättningarna för att inte arbeta?
fr · H21116 · 2014-10-14 00:00:00 — Fråga 2014/15:16 gränser av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) domineras av ett flertal politiska och religiösa konflikter, vilket har banat väg för olika sekteristiska krig i och, , även i . Islamiska staten, IS, fortsätter att vinna mark i både och . Flera hundra yezidiska kvinnor och barn har blivit bortrövade i Shanganområdet, och massakrer på tusentals civila har skett i och norra . I skrivande stund avancerar IS mot i västra . Enligt CNN:s uppgifter finns det så många som 10 000 terrorister från IS . Flera fortsätter striderna mellan kurdiska trupper och IS i den syriska staden . Den syriska kurdiska armén, YPG, har varit den enda armén som varit i frontlinjen. Gatustrider pågår i Kobane. IS är välutrustat med moderna vapen och pansarfordon medan YPG försvarar sig med äldre automatvapen, som börjar få slut på ammunition. Dessutom har man svårt att få förstärkningar. Det finns ett akut hot mot civila. Om inte FN och kan ge skydd åt dessa i den pågående attacken från IS kommer med stor sannolikhet en massaker att ske. PKK, det i förbjudna kurdiska , som av bland annat , , EU och Nato klassats som en terroristorganisation, vill hjälpa YPG i Kobane genom att skicka förstärkningar över turkiskt territorium, men säger nej. Det finns risk att PKK återupptar den öppna kampen mot om inte skyddar civila och om man inte öppnar sina gränser. har satt in militär för att upprätthålla utegångsförbud i flera regioner. Denna åtgärd har inte använts . , FN-sändebud för , uppmanar i ett uttalande den turkiska regeringen att tillåta kurdiska beväpnade styrkor att passera över landet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ är utrikesministern beredd att ta för att förmå att öppna sina gränser för de civila som söker skydd i och tillåta den kurdiska gerillan att passera över landets gränser?