ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H111562 · 2014-04-09 00:00:00 — Fråga 2013/14:562 Behörighetsregler för lärare vid grundsärskola och gymnasiesärskola av (S) till Utbildningsminister (FP) Vid landets grundsärskolor och gymnasiesärskolor behövs olika lärarkompetenser. Därför har skolorna anställt lärare och annan personal med olika utbildning. Grundskollärare, arbetsterapeuter samt ämneslärare i estetiska ämnen är exempel. Skälet är att man vill skapa ett kollegium som kan ge till exempel utvecklingsstörda elever den undervisning och det stöd de behöver. För att bli legitimerad lärare vid särskola och gymnasiesärskola ska en lärare vara utbildad förskollärare med specialpedagogisk kompetens. Om detta genomförs av huvudmännen kommer det att dränera skolorna på den kompetens som eleverna behöver. Avser ministern att ändra reglerna så att behörigheten vid grundsärskolor och gymnasiesärskolor stöder den bredd i kompetens som behövs för att klara skolornas speciella utmaningar?
fr · H111563 · 2014-04-09 00:00:00 — Fråga 2013/14:563 Behörighet för sjukhuslärare av (S) till Utbildningsminister (FP) I samband med lärarlegitimationsreformen har reglerna för sjukhuslärare kommit att ändras. finns inga krav på behörighet för sjukhuslärare. Det är ett problem eftersom elever med behov av sjukhusvård ska garanteras en lika god undervisning som friska elever. Avser ministern att ändra behörighetsförordningen för att säkerställa att barn på sjukhus får undervisning av behöriga lärare?
fr · H111564 · 2014-04-08 00:00:00 — Fråga 2013/14:564 Marinens framtida fartygsbestånd av (S) till Försvarsminister (M) Jag har ställt skriftliga frågor samt skrivit en interpellation till försvarsministern avseende marinens framtida fartygsbestånd. Vid interpellationsdebatten , då min frågeställning om marinens korvetter debatterades, hänvisade försvarsministern till den då pågående utredningen om förändringar av processen för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel (dir. 1013:52). presenterade utredningen sitt betänkande Investeringsplanering för försvarsmateriel – en ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Med anledning av att tillgång till fartyg för övervakning av våra gränser är helt avgörande för att kunna upprätthålla rikets territoriella integritet ställer jag ånyo frågan: När avser regeringen att fatta det nödvändiga beslutet rörande ombyggnad av och i enlighet med RÄ 12/2 så att dessa kan ersätta de mindre bevakningsbåtarna, inkluderat den ?
fr · H111565 · 2014-04-09 00:00:00 — Fråga 2013/14:565 Bevarande av fjällägenheter av (S) till Landsbygdsminister (C) Fjällägenheter i , och har anor , sedan staten genom olika stimulanser uppmuntrade utflyttning till fjällområden. Då de nya bosättningarna ledde till konflikter med ursprungsbefolkningen om samernas sedvanerätt till jakt, fiske och renbete fastslogs tidigt att nybyggen skulle ägna sig åt jordbruk och boskapsskötsel. Nybyggen spreds inom så stora arealer att staten löste in ett stort antal fjällhemman. Dessa arrenderades ut till jordbrukare, och statens ansvar utökades senare till att även omfatta underhållet av byggnaderna på fjällägenheterna. Antalet fjällägenheter har sedan av ekonomiska och andra skäl kraftigt minskat, och det återstår 16 fjällägenheter i . Fjällägenheter har genom gamla byggnader, brukningsmetoder och småskaliga lantbruk skapat unika odlingsmiljöer med höga kultur- och naturvärden och är därför viktiga att bevara. Många erbjuder dessutom mat och logi till fjällräddare samt aktiviteter till besökare, vilket ger viss sysselsättning åt den bofasta befolkningen. Regeringen har dock beslutat att sälja fjällägenheterna, och med det försvinner stödet till underhåll av fjällägenheterna. I och med det riskerar detta gamla kulturarv nu att helt försvinna. Är landsbygdsministern beredd att ändra avyttringsbeslutet så att fjällägenheterna i kan bevaras?
fr · H111566 · 2014-04-23 00:00:00 — Fråga 2013/14:566 Tidpunkt för upphävande av datalagringsdirektivet av (V) till Justitieminister (M) ogiltigförklarade EU:s datalagringsdirektiv. införde direktivet i svensk lagstiftning . har varit motståndare till datalagringsdirektivet, bland annat för att det strider mot de mänskliga rättigheterna och rätten till privat kommunikation. Domen visar att vi kritiker hade rätt . har ådömts 3 miljoner i böter från EU för att vi varit sena att införa direktivet i svensk lagstiftning. En dom i är överordnad nationell lagstiftning. Domen borde alltså leda till att lagändringarna som följde av propositionen Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål (prop. 2010/11:46, alltså den svenska implementeringen av datalagringsdirektivet) upphävs möjligt. är det att göra om och göra rätt. Med anledning av domen från vill jag fråga justitieminister : Avser ministern att verka för att upphäva den svenska versionen av datalagringsdirektivet, och i så fall när?
fr · H111567 · 2014-04-23 00:00:00 — Fråga 2013/14:567 Återbetalning av skadestånd för datalagringsdirektivet av (V) till Justitieminister (M) ogiltigförklarade EU:s datalagringsdirektiv. införde direktivet i svensk lagstiftning . har varit motståndare till datalagringsdirektivet, bland annat för att det strider mot de mänskliga rättigheterna och rätten till privat kommunikation. Domen visar att vi kritiker hade rätt . har ådömts 3 miljoner i böter från EU för att vi varit sena att införa direktivet i svensk lagstiftning. En dom i är överordnad nationell lagstiftning. Domen borde alltså leda till att lagändringarna som följde av propositionen Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål (prop. 2010/11:46, alltså den svenska implementeringen av datalagringsdirektivet) upphävs möjligt. är det att göra om och göra rätt. Med anledning av domen från vill jag fråga justitieminister : Avser ministern att verka för att EU ska betala tillbaka bötesbeloppet till ?
fr · H111568 · 2014-04-10 00:00:00 — Fråga 2013/14:568 Urholkning av läkemedelsförmån av (S) till Socialminister (KD) har granskat omläggningen av apoteken och visar i sin sammanställning att flera läkemedel riskerar att hamna utanför förmånssystemet. För patienterna innebär det att de kommer att få betala mer för läkemedel som p-piller och läkemedel mot bakterieinfektioner och allergier. var det 400 000 patienter som hämtade ut läkemedel utan subvention från apoteken. Det kostade dem sammanlagt . En anledning till att läkemedlen hamnar utanför subventionssystemet är att tillverkarna vill kunna ta ett högre pris och därför själva beslutat att medicinen inte ska ingå i systemet. En annan anledning är att har gjort en bedömning att medicinen inte är lika effektiv för begärt pris. En patient kan inte heller byta ut läkemedlet som ligger utanför förmånen mot en billigare kopia, utan tvingas alltså betala ett högre pris för det. De läkare som skriver ut recepten till patienterna saknar ofta kontroll på vilka läkemedel som ingår i förmånen, och kan därmed inte heller veta vilket pris patienten får betala. Avser socialministern att vidta några åtgärder för att sätta stopp för urholkningen av läkemedelsförmånen?
fr · H111569 · 2014-04-10 00:00:00 — Fråga 2013/14:569 Nedläggning av TV4:s lokala nyhetssändningar av (S) till Kultur- och idrottsminister (M) meddelade TV4 att de lokala nyhetsredaktionerna runt om i landet kommer att läggas ned. I fortsättningen kommer hela att bevakas för en rikspublik. Det är ett hårt slag för den lokala nyhetsförmedlingen och granskningen av samhället till exempel i . Det är oroväckande för demokratin att allt färre åsikter kommer till tals i den offentliga debatten. Nedläggning av lokala redaktioner leder dessutom till ännu kraftigare Stockholmscentrering av nyheterna, där viktiga regionala händelser endast undantagsvis får plats. Nedläggningsbeslutet är inte minst anmärkningsvärt på grund av att TV4 av regeringen har fått nytt sändningstillstånd till det begränsade marknätet, vilket jag utgår från innehåller krav på bred nyhetsförmedling. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att TV4 ska ta tillbaka sitt beslut?
fr · H111570 · 2014-04-10 00:00:00 — Fråga 2013/14:570 Hållbar förvaltning av hummerbestånden av (KD) till Landsbygdsminister (C) undertecknade landsbygdsminister en lagrådsremiss med förslag från regeringen, förslag som bland annat har sin grund i . Bakgrunden till utredningens förslag i fråga om hummertinor var att den större delen av hummerfångsterna tas av fritidsfisket och att de inte får sälja sina fångster och därför inte behöver fiska med mer än sex tinor. För yrkesfisket är en hållbar förvaltning av hummerbestånden helt avgörande för att bibehålla ett kustnära fiske. Regeringen föreslår nu på tvärs med att antalet hummertinor för vem som helst fortsättningsvis ska vara 14. Regeringen säger att det saknas underlag som visar vilken mängd hummer som kan fiskas med 14 tinor och i vilken mängd fångsterna skulle uppmuntra till försäljning av fångsten. Regeringen gör sedan bedömningen att det inte har framkommit några skäl för att begränsa fritidsfiskets redskapsanvändning av resursfördelningsskäl. Men det torde väl vara uppenbart att om man får fler humrar så ökar också sannolikheten för att den som fiskat vill avyttra humrarna – hummer är ju ingen vardagsmat, utan en efterfrågad lyxprodukt. Beståndet av hummer minskar, enligt forskarna. Om både fiskebestånden sjunker och fritidsfiskarna får ha 14 tinor så kan det bli problem för yrkesfiskarna. Vad vill ministern göra när det gäller hummerbestånden för att rädda hummerfisket som näring?
fr · H111571 · 2014-04-10 00:00:00 — Fråga 2013/14:571 Arbetsplatsolyckorna i av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) kunde man läsa i VLT om en 31-årig man som råkade ut för en arbetsplatsolycka. Han fick ett betongblock på sin axel som ledde till att en nerv klipptes av. har det gått tre och en halv månad sedan olyckan och han vet fortfarande inte om hans högerhand blir så pass återställd att han kan återgå till jobbet. Detta är oacceptabelt! skedde det 101 arbetsplatsolyckor i , och trenden är att antalet olyckor i länet ökar. Jag har tidigare uttryckt min oro över den här utvecklingen med anledning av att har fått minskade resurser. Det har lett till att antalet inspektörer har blivit färre, antalet inspektioner likaså, och flera lokala kontor har försvunnit, bland annat kontor i . Målet måste vara en nollvision för dödsolyckor på jobbet. Ingen ska dö eller skadas på jobbet i dagens . Mot den här bakgrunden vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att antalet arbetsplatsolyckor ska minska i ett läge där har fått minskade resurser?
fr · H111572 · 2014-04-11 00:00:00 — Fråga 2013/14:572 Sameskolan av (MP) till Utbildningsminister (FP) Sameskolan är en viktig skolform, som ger möjlighet till samisk utbildning och pedagogik. I flera av de reformer som genomdrivit på skolans område har sameskolan dock hamnat vid sidan av. Mest uppseendeväckande är att lärarna vid sameskolan inte har fått sina högre studier i olika samiska ämnen inräknade som behörighetsgivande i lärarlegitimationsreformen. Konsekvenserna av en behörighetsreform som inte knyter samman sameskolan med övriga skolformer kan bli stora, dels vid utövande av sådana lärarbefogenheter som kräver utfärdad behörighet och dels för de samiska ämnenas ställning i sameskolan. Det är uppenbart att det behövs en tydlig plan för hur sameskolan och den samiska pedagogiken ska integreras i behörighetsreformen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern: Hur avser ministern att agera för att lärarna vid sameskolan ska kunna tillgodoräkna sig sina studier i samiska ämnen i lärarlegitimationen?
fr · H111573 · 2014-04-11 00:00:00 — Fråga 2013/14:573 Modern it-infrastruktur av (S) till Statsrådet (C) Världen genomgår en omvälvande förändring. Datorteknik och moderna kommunikationsnät har ökat kapaciteten att samla in och sprida data enormt. Den digitala teknikens utveckling går mycket snabbt – har tillgången till internet och användandet av smarta telefoner ökat kraftigt. har länge legat i framkant, men utvecklingen har tyvärr gått alltför långsamt – eller rent av åt fel håll. På många platser finns inte tillfredsställande mobiltäckning på grund av att regeringen inte har prioriterat frågan genom att till exempel ställa tydliga krav vid fördelning av tillstånd till nätoperatörer. bör staten alltid ställa tydliga krav på täckning i frekvenstillstånden. , , har genomfört kontrollmätningar av mobiltäckningen som visar att samtliga telebolags verkliga täckning är sämre än den utlovade: I 14–av fallen saknades utlovad täckning. Framtidens digitala verklighet ställer höga krav på infrastrukturen, då en allt större del av våra liv kommer att vara beroende av en väl fungerande uppkoppling. Såväl bostäder som arbetsplatser kommer att vara helt beroende av uppkoppling för att fungera tillfredsställande – så är fallet de flesta gånger . På samma sätt ökar behoven av att kunna vara uppkopplade när vi färdas; lever vi i ett land där inte ens Europavägarna har god täckning. Det är en ohållbart låg standard. Vi bör redan nu planera för en framtid där alla vägar har fullgod uppkoppling för att ringa samtal och överföra data i den utsträckning som behövs. En välfungerande och heltäckande it-infrastruktur behövs och kommer att behövas för att ge människor förutsättningar att leva ett gott liv och för jobbskapande och företagande i hela landet. Därför måste bredband och it-infrastruktur byggas ut och förbättras i hela landet – annars riskerar vi att hamna efter och att it-jobben försvinner från . Vad avser statsrådet att göra för att it-infrastrukturen och täckningsgraden säkras i hela landet och att inte halkar efter i den utvecklingen?
fr · H111574 · 2014-04-11 00:00:00 — Fråga 2013/14:574 på av (S) till Försvarsminister (M) Enligt uppgifter i Gotlandsmedier har det framkommit att har fått besked om att det inte blir några långsiktigt ökade anslag till verksamheten och förbereder myndigheten sig på att anpassa organisationen efter de givna förutsättningarna. Enligt uppgift kan det innebära att kommer att dra ned sin verksamhet till sjöss med 30–. Det finns ännu inga uppgifter om hur detta kommer att påverka myndighetens organisation i länen. Med anledning av att har 37 personer och två fartyg, 002 och det mindre miljöskyddsfartyget , stationerade i mitt hemlän oroas jag självklart av hur ska kunna upprätthålla sin organisation på om den nu kan tvingas att banta sina insatser till sjöss. Det kan innebära att insatstiderna för att rädda liv och miljö blir längre och att möjligheterna att upptäcka oljeutsläpp försämras kraftigt. utgör ett av världens mest trafikerade havsområden. Vid varje givet tillfälle finns det cirka 2 000 fartyg i och antalet ökar. ligger som en refug i med fartygsleder på båda sidor om ön och med den ryska gasledningen på havsbottnen utanför . Jag vill därför fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga fortsatta verksamhet på och omkring .
fr · H111575 · 2014-04-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:575 Den humanitära situationen i av (FP) till Statsrådet (M) fortsätter att skörda sina offer. Familjer och enskilda flyr till andra länder i hopp om att komma undan konflikten och överleva. Situationen i och är minst sagt bekymmersam. Trots diplomatiska ansträngningar finns inga tecken på att kriget kommer att upphöra. Grannländer som och har tagit emot hundratusentals flyktingar, och kom FN:s officiella siffra för , till ytan lika stort som län, som har tagit emot en miljon flyktingar från . Den faktiska siffran ligger enligt den libanesiska regeringen på över en miljon. biträder FN-systemet på olika sätt, och dessutom tar vi ett solidariskt ansvar när det gäller flyktingar som kommer till . Nya signaler pekar på att situationen i är väldigt skör – såväl politiskt som humanitärt. Behoven för att hantera mottagandet av flyktingarna, som utgör 20–av landets befolkning, överstiger de resurser som finns tillgängliga. Regeringen i behöver ökat internationellt stöd via FN-systemet och . Andra skandinaviska länder har beslutat eller planerar att öka sina insatser för att ha bättre beredskap inom det humanitära området. Vad avser statsrådet att göra mer för att stärka vårt humanitära stöd till ?
fr · H111576 · 2014-04-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:576 Center av (S) till Kultur- och idrottsminister (M) Ett Nobelcentrum planeras i . Vid sidan om att tydliggöra Nobelverksamhetens hemvist kan det bli en internationell mötesplats för vetenskap, humaniora, litteratur och fred i anda. Enligt planer för projektet ska Nobelcentrumet stå färdigt . har avsatt tomten på , som blir föremål för en fortsatt planprocess där utlåtanden ska inhämtas från berörda. finns ett gammalt tullhus samt två magasin i trä på tomten, vars kulturhistoriska värde betonas av personerna bakom det så kallade . För det gamla finns enligt finansborgarrådet (M) tre alternativ: rivning, flytt eller bevarande på samma plats, vilket i så fall kanske betyder nej till bygget av ett Center på den nu tilltänkta platsen. Nya Center väntas kosta och finansieras genom privata donationer. är två tredjedelar av finansieringen säkrad bland annat genom samt , som bidragit med 800 miljoner. Den moderatledda regeringen har gett besked om att stödja den framtida verksamheten vid Center med i form av ett verksamhetsbidrag. Min fråga är: Kvarstår regeringens besked om en ny plats ska hittas för ett Center, och ska de 30 miljoner som regeringen utlovar ses som nya kulturpengar, eller kommer de att tas från annan kulturverksamhet?
fr · H111577 · 2014-04-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:577 Rätt till försäkringar för vuxna och barn med NPF-diagnoser av (KD) till Statsrådet (FP) Många föräldrar har hört av sig på olika sätt efter att deras barn fått en neuropsykiatrisk diagnos (NPF), till exempel adhd eller en diagnos inom autismspektrat, och barnen nekats en försäkring hos flera av försäkringsbolagen i . På hemsidan kan man läsa, liksom på Svensk Försäkrings hemsida, att barnförsäkring innehåller normalt villkor som undantar sjukdomar och skador som den försäkrade hade redan innan försäkringen tecknades. Vissa sjukdomar och tillstånd täcks enligt villkoren aldrig av försäkringen. Exempel på sjukdomar som typiskt sätt inte ersätts är ADHD, blödarsjuka, CP-skada eller epilepsi. De råd man ger är att teckna försäkringen , då den inte gäller sjukdomar och skador där symtom visat sig innan försäkringen börjat gälla, eller att man försäkrar barnet inom förälders gruppförsäkring via facket eller arbetsplatsen, där ingen individuell prövning behöver göras. Men fler och fler diagnostiseras även i vuxen ålder. Varje personförsäkring som kräver en hälsodeklaration måste anses som en risk för dessa personer att inte längre få ha kvar sitt försäkringsskydd. Jag undrar nu hur konsumentministern ser på detta, att så många både barn och vuxna med NPF inte kan få del av samma försäkringsskydd som de flesta andra.
fr · H111578 · 2014-04-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:578 Statslösa palestinier av (S) till Statsrådet (M) Frågan om statslösa palestiniers flyktingstatus och situation har återkommande debatterats, inte minst situationen för dem som kommer från . Den senaste länderrapporten från visar på hur antalet palestinier minskat kraftigt i och hur de i många fall utsätts för förtryck och förföljelser. Palestinska flyktingar vittnar om godtyckliga arresteringar, tortyr och försvinnanden. Irakiska myndighetsföreträdare har uttalat att statslösa flyktingar som sänds tillbaka inte är välkomna till . Trots det fattas det fortfarande beslut om utvisning av statslösa palestinier till . Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att ta några initiativ för en förnyad bedömning av förutsättningarna för att avvisa statslösa palestinier till ?
fr · H111579 · 2014-04-16 00:00:00 — Fråga 2013/14:579 Avrättning i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (M) Den 26-åriga greps och anklagades för mord på , en tidigare anställd vid den iranska underrättelsetjänsten. Under hårda påtryckningar tvingades hon erkänna att hon mördat Sarbandi. Jabbari hade inte rätt till en advokat närvarande då hon gjorde sin bekännelse. Hon uppgav att hon dödat Sarbandi i självförsvar då han försökte våldta henne. Efter erkännandet hölls Reyhaneh Jabbari inspärrad i isoleringscell i Evinfängelset i . hade hon ingen tillgång till advokat. Hon bereddes inte heller möjlighet att träffa någon i sin familj. Reyhaneh Jabbari dömdes till döden vid en brottmålsdomstol i . Dödsdomen fastställdes av men blev uppskjuten. Hennes familj fick veta att dödsdomen nu kan verkställas när som helst. Den dömda kan inte bli föremål för benådning eller amnesti, vilket strider mot Artikel 6(4) i International Covenant on Civil and Political Rights - en konvention som Islamiska republiken undertecknat. Den brutala behandlingen av Reyhaneh Jabbari är ett uttryck för den fullständigt rättslösa ställning kvinnor har i det iranska samhället och den totala bristen på respekt för kvinnors rättigheter som råder där. När det gäller kvinnor bryr man sig inte ens om de konventioner regimen själv undertecknat. EU har antagit en osedvanligt skarp resolution om mänskliga rättigheter i . Det vore på sin plats att EU-länders regeringar eller utrikesministrar uttalade sitt fördömande av kvinnors rättslösa ställning i , vilket så tydligt illustreras i fallet Reyhaneh Jabbari. Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att fördöma behandlingen av fallet Jabbari som ett exempel på kvinnors rättslösa ställning i ?
fr · H111580 · 2014-04-16 00:00:00 — Fråga 2013/14:580 Årsbesked från kronofogden av (S) till Finansminister (M) Skuldsatta medborgare har varit i kontakt med undertecknad med frågan om årsbesked för skuldsatta hos kronofogden. I deklarationstider finns en vana och praxis från banker, kreditinstitut och försäkringsbolag att man överlämnar årsbesked om räntors och skulders utveckling under föregående år. Min fråga till statsrådet är varför inte kronofogden lämnar årsbesked till dem som har skuldsanering via kronofogden.
fr · H111581 · 2014-04-22 00:00:00 — Fråga 2013/14:581 Arbetslöshetens av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) I Arbetsförmedlingens pressmeddelande för kan man läsa att (!) minskar arbetslösheten i jämfört med samma månad året innan. var drygt 61 800 personer i utan arbete, jämfört med 62 200 . av arbetskraften var arbetslös, jämfört i hela landet. Det är som antalet arbetslösa i länet är lägre än fjolårets nivå. Det låter ju bra men om man läser Arbetsförmedlingens pressmeddelande från så faller mörkret. Häri kan man läsa att arbetslösheten var 29 800 personer () och 33 200 (). med borgerlig närings- och arbetsmarknadspolitik har vi fått 30 000 fler arbetslösa, nästan en fördubbling. För kommuner som min hemkommun är situationen katastrofal, arbetslösa. Men är också mönsterkommun där borgerligheten fått härja fritt med stöd av . Arbetslösheten i fortsätter att öka för dem som varit arbetslösa än . Likaså minskar inte arbetslösheten för utrikesfödda som var 27 900 personer eller av arbetskraften (riket ). Det är knappt 1 800 fler personer än . Regeringens starka Stockholmsfixering har knappast undgått någon. Den gäller både personsammansättning och politisk inriktning. Näringspolitiken har präglats av ointresse för näringar och branscher viktiga för , som till exempel jordbruks- och livsmedelsindustri. Från sker kanske delvis därför också ständiga avhopp i till eller motsvarande partier. gick en före detta moderat riksdagsledamot i över till SPI. Mot bakgrund av vilka fakta och argument har arbetsmarknadsministern och regeringen varit så passiva och ointresserade av arbetslösheten i ?