ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H111598 · 2014-05-05 00:00:00 — Fråga 2013/14:598 Finansieringen av den utökade matematikundervisningen av (MP) till Utbildningsminister (FP) Under utökades den obligatoriska matematikundervisningen i den svenska skolan. Samma sak skedde 2014. Skolhuvudmännen kompenserades genom att utökade medel tillfördes det kommunala utjämningssystemet. Emellertid ser vi nu att kommunerna inte överallt förde vidare dessa utökade medel till respektive skolhuvudmän, vilket har inneburit ofinansierade utökade kostnader för bland annat ett antal fristående skolor i . Detta är antagligen inte något större problem när det gäller större huvudmän, som driver ett flertal skolor och har större marginaler. Men för mindre fristående skolor, ofta med mer idéinriktade huvudmän, har detta inneburit ekonomiska problem. Utifrån ett likvärdighetsperspektiv är det viktigt att alla huvudmän kompenseras ekonomiskt för utökade åtaganden i undervisningsskyldigheten. Min fråga till utbildningsministern är följande: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att alla huvudmän kompenseras ekonomiskt för den utökade undervisningsskyldigheten?
fr · H111599 · 2014-05-06 00:00:00 — Fråga 2013/14:599 Åldersgräns vid köp av energidryck av (S) till Statsrådet (KD) Åtskilliga dödsfall bland barn och ungdomar har kunnat kopplas till konsumtion av energidrycker. Även om ett underliggande hjärtfel, överdriven alkoholkonsumtion eller annat angetts som dödsorsak så har kombinationen med stora mängder energidryck bidragit till den fatala utgången. Enligt en forskningsstudie pumpade hjärtats kammare hårdare efter försökspersonernas intag av energidryck vilket ledde till att hjärtrytmen förändrades. Forskaren menar att stort intag av koffein kan leda till snabba hjärtslag, hjärtklappning, förhöjt blodtryck och i värsta fall anfall eller plötslig död. Koffein är dessutom beroendeframkallande. Den höga koffeinhalten är kännetecknande för energidryck. Det finns ingen maxgräns för koffeininnehållet. Ofta motsvarar en liten burk energidryck en kopp kaffe, men det förekommer också att en liten burk motsvarar tre koppar kaffe. Det finns dessutom så kallade små shots till försäljning med extra hög koffeinhalt. avråder personer med hjärtfel från att dricka energidryck. Detsamma gäller barn och gravida. Energidryck bör inte heller användas som törstsläckare, drycken fungerar i stället vätskedrivande. Särskilt bör drycken undvikas som törstsläckare kopplat till hård träning. Trots det förekommer det att barn ges energidryck som prestationshöjare i samband med träning och match. Många svenska butiker har infört en 15-årsgräns. Men det finns ingen lagstadgad åldersgräns, ingen maxgräns för koffeinhalten eller ens krav på varningstext. Enligt en europeisk studie är det framför allt barn 10–som konsumerar energidryck, många överkonsumerar drycken och nära hälften blandar med alkohol (trots sin unga ålder). Min fråga till ministern är: Kan ministern tänka sig att verka för en åldersgräns vid köp av energidryck för att göra energidryck mindre lättillgänglig för barn?
fr · H111600 · 2014-05-07 00:00:00 — Fråga 2013/14:600 Amerikansk skatteplanering och uppköp av svenska företag av (S) till Finansminister (M) Det är oroande att svenska företag köps upp av större utländska företag. Problemet ligger i att uppköpen inte sällan leder till att jobb flyttas från och ännu värre, att den svenska delens forskning och utveckling överförs från till utlandet. Den här typen av fientliga uppköp borde balanseras upp genom krav på att jobb och forskning i till en viss andel garanteras. Jag vill påstå att såväl som de större staterna inom EU på olika sätt ser till att slå vakt om sina kronjuveler via statsmakten. uppträder däremot naivt, och regeringen bubblar okritiskt om globaliseringen. Bakom bud på finns dessutom något annat som borde beaktas då vi diskuterar frihandel och investeringar med . Amerikanska bolag uppges bygga upp sina tillgångar utomlands i syfte att undkomma skatt på hemmaplan. vill utnyttja en betydligt fördelaktigare brittisk skattelagstiftning. Jobb och forskning hotar att försvinna från därför att ett amerikanskt storföretag vill skatteplanera. Ska globaliseringen verkligen ge fördelar för alla så krävs en bättre global skattelagstiftning, en form av konvention som gör att de multinationella koncernerna inte kan snurra runt sina verksamheter mellan olika länder i skatteplanerande syfte. Vilka initiativ avser finansministern att ta för att åstadkomma överenskommelser dels inom , dels med så att multinationella företags skatteplanering inte leder till uppköp i som dränerar oss på jobb och forskning?
fr · H111601 · 2014-05-07 00:00:00 — Fråga 2013/14:601 av (S) till Landsbygdsminister (C) Allt färre och allt större jordbruk – så kan statsrådets och jordbruks- och landsbygdspolitik sammanfattas. Det är en sammanfattning som är märkligt lik det som socialdemokratin tidigare anklagats för av . fanns det 71 797 jordbruksföretag och fanns det 67 146, vilket är en minskning med 4 653. Det har också konstaterats att antalet jordbruksföretag med mer än ökat, oftast genom att näraliggande marker arrenderas. Avser landsbygdsministern genom sin jordbrukspolitik att fortsätta minska antalet jordbruksföretag och stärka storjordbruken?
fr · H111602 · 2014-05-07 00:00:00 — Fråga 2013/14:602 Miljöforskning som stryps av sekretesslagstiftningen av (S) till Justitieminister (M) Tidningen har ett reportage i nr 19 från beskrivit ur miljöforskare vid hindras från att sprida sina resultat av bottenmätningar i . Forskarnas upptäckter om kan inte diskuteras med andra länders forskare eller experter och inte heller publiceras utan Försvarsmaktens tillstånd. Tre typer av tillstånd behövs, och det märkliga är att i privat regi gör många redan avancerade mätningar utan att uppmärksamma att de egentligen behöver tillstånd. Myndigheter som , geologiska undersökning (SGU) och Havs- och vattenmyndigheten håller med om problemet och menar att lagändring behövs. Lagstiftningen i är också mer restriktiv än i de flesta av våra grannländer kring . På Försvarsdepartementet förbereds nu en ny lagstiftning som kan innebära en betydande skärpning jämfört med nu tillämpad praxis. Med andra ord får miljöforskarna ännu mera krångel och uppförsbacke när de ska hjälpa oss att rädda . Detta kan inte vara rimligt. Försvarsmakten ska givetvis kunna skydda militärstrategiskt viktiga områden men i övrigt bör forskningen släppas fri. Genom vilka initiativ och kontakter med andra berörda statsråd avser statsrådet att avveckla den hemligstämpel som stryper forskningen om ?
fr · H111603 · 2014-05-07 00:00:00 — Fråga 2013/14:603 Försvarsmakten och regeringsbeslut 5 av (S) till Försvarsminister (M) Regeringen har med ena handen flaggat för ett tillförande av resurser till Försvarsmakten och dess verksamhet. , med andra handen, kräver regeringen att Försvarsmakten ska verskälla regeringsbeslut 5 (RB 5) som i praktiken innebär att ska sparas på personalkostnaderna. Detta är ett beslut som Försvarsmakten förhåller sig till, intill dess att regeringen upphäver regeringsbeslutet. Besparingskravet är otidsenligt och orealistiskt att genomföra, bland annat med tanke på vad som har hänt i och . När avser regeringen att fatta beslut om att upphäva regeringsbeslut 5?
fr · H111604 · 2014-05-08 00:00:00 — Fråga 2013/14:604 Trafikledningen vid C av (MP) till Statsrådet (M) planerar att lägga ned den lokala trafikledningen vid central . Enligt beslut ska trafikledningen i stället fjärrstyras från , trots att egen riskanalys visar på stora risker och försämringar med förändringen, inte minst för resenärerna. De sammanlagt 21 olika riskkällorna handlar bland annat om sex spår som inte kommer att kunna utnyttjas på samma sätt som (eftersom de inte är signalreglerade och därför inte kan fjärrstyras), med ännu större spårbrist till följd samt risk för ökade tågförseningar och fara för resenärer som befinner sig på perrongerna. beslut är en följd av det effektiviseringsarbete som pågår inom verket på uppdrag av regeringen. Förutom central berörs även central och av planer. Detta är ytterligare ett exempel på hur regeringens tågpolitik försämrar för tågresenärer och tågoperatörer. De tågoperatörer som trafikerar central har reagerat med stor bestörtning och känner sig tagna på sängen eftersom inga samtal hade förts innan fattade sitt beslut. När trafikledningen försvinner från central kommer det inte längre att finnas någon personal på stationen. SJ:s resebutik lades ned . Också det var en följd av regeringens politik, som tvingar SJ att spara och skära ned på servicen. Eftersom beslut om att lägga ned trafikledningen vid central är en följd av regeringens besparingskrav på verket vill jag fråga ministern: Avser ministern att agera för en bibehållen säkerhet och service för tågresenärer och tågoperatörer vid central?
fr · H111605 · 2014-05-08 00:00:00 — Fråga 2013/14:605 Eskalerat våld i av (V) till Utrikesminister (M) Ett femtiotal människor dog och omkring 200 skadades i den ukrainska staden . Två olika demonstrationer hölls denna dag i staden. Beskrivningarna av hur våldsamheterna började går isär. Klart är dock att de flesta dödsoffren krävdes i samband med mordbranden i Fackföreningarnas hus, där människor sökt skydd undan våldet. Branden startades av högerextrema demonstranter genom att de kastade in i huset. Många av de döda kvävdes av brandröken. Andra misshandlades till döds av beväpnade högerextremister efter att de försökt rädda sig undan lågorna genom att hoppa från det brinnande huset. Våldsamheterna i utmärkte sig genom det höga antalet döda och skadade. har händelserna två saker gemensamt med många andra tillfällen då demonstrationer i övergått i våldsamheter. Dels att ordningsmakten inte ingriper när våld utbryter och dels att de skyldiga inte ställs till svars. Utvecklingen i inger stor oro. Det är avgörande att omvärlden nu agerar för att förmå de olika parterna i landet att avstå från våld och respektera de mänskliga rättigheterna. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att som enskilt land såväl som medlem i EU ska agera för att de ansvariga för mordbranden i ställs inför rätta?
fr · H111606 · 2014-05-08 00:00:00 — Fråga 2013/14:606 Ökat inflytande över val av hjälpmedel av (S) till Socialminister (KD) Regeringen har lagt en proposition om att det i hälso- och sjukvårdslagen och patientsäkerhetslagen införs en skyldighet för landsting och kommuner att ge patienten möjlighet att välja hjälpmedel när det finns olika hjälpmedel att tillgå. I propositionen tydliggörs också att regeringen inte har för avsikt att införa något fritt-val-system med hjälpmedelscheckar. Trots detta ska olika myndigheter ges i uppdrag att stimulera fram och stötta system för införandet av fritt-val-checkar. Enligt uppgift har dock regeringen gett SKL/Inera och i i uppdrag att konstruera någon form av internetportal för detta till en kostnad av . Socialdemokraterna har föreslagit att en nationell strategi för hur vi resursmässigt och organisatoriskt ska klara att möta ett växande hjälpmedelsbehov tas fram. Med anledning av ovanstående satsningar från regeringens sida undrar jag om statsrådet är nöjd med hur arbetet fortskrider.
fr · H111607 · 2014-05-09 00:00:00 — Fråga 2013/14:607 Anmälan hos Arbetsförmedlingen av (V) till Arbetsmarknadsminister (M) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har i uppdrag att utfärda föreskrifter när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. En av föreskrifterna gäller hur anmälan hos Arbetsförmedlingen ska gå till för att man ska ha rätt till ekonomiskt stöd vid arbetslöshet (se IAFFS 2009:4 och IAFFS 2010:5). Föreskriften har tidigare kritiserats för att kraven på personlig inställelse på Arbetsförmedlingen har varit för högt ställda. gjordes därför vissa förändringar. gäller att man antingen ska inställa sig personligen på Arbetsförmedlingen, anmäla sig via myndighetens webbplats eller via telebild på ett distansservicekontor. Den som anmäler sig via webbplatsen måste dock ändå inställa sig personligen eller kontakta myndigheten via telebild. Med andra ord krävs det att man alltid inom en kort tidsram har möjlighet att ta sig till Arbetsförmedlingen eller ett distansservicekontor. Detta fungerar rimligen bra för de allra flesta. Det förekommer dock fall där detta inte är möjligt. En person som har drabbats av en allvarlig sjukdom eller olycka som han eller hon har behov av att anmäla sig till Arbetsförmedlingen kan vara förhindrad att förflytta sig. Detta är en brist i föreskrifterna som kan få orimliga konsekvenser för den enskilde. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Avser ministern att vidta åtgärder för att IAF:s föreskrifter gällande anmälan hos den offentliga Arbetsförmedlingen för rätt till ekonomiskt stöd vid arbetslöshet ändras så att hänsyn kan tas till hälsoskäl?
fr · H111608 · 2014-05-09 00:00:00 — Fråga 2013/14:608 Cabotagetransporterna av (S) till Statsrådet (M) Jag har fått samtal från upprörda yrkesförare i som oroar sig för att svensk åkerinäring håller på att utarmas. De oroar sig för att kontrollerna av cabotagetransporterna i landet är otillräckliga och att fler transporter genomförs än vad som är lagligt. Åkarna som kör cabotagetransporter behöver till exempel inte följa svenska kollektivavtal. Cabotagetransport innebär att ett transportföretag utför inrikes transporter för någon annans räkning i ett land där företaget inte är etablerat. Ett företag som kommer med last i internationell trafik har rätt att utföra upp till tre transporter efter lossning av den internationella lasten. Den svenska åkerinäringen pressas hårt av den snedvridna konkurrensen som detta medför. Därför är det viktigt att alla berörda länder genomför sina kontroller så som är överenskommet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att skärpa kontrollen av cabotagetransporterna i landet och missförhållandena i anknytning till dessa?
fr · H111609 · 2014-05-09 00:00:00 — Fråga 2013/14:609 Trängselskatt för utländska fordon av (S) till Finansminister (M) Regeringen meddelade i trafikutskottets betänkande 2013/14:TU8 att regeringen i vårpropositionen 2014 tydligt skulle redovisa det pågående arbetet samt tidsplanen för att utländska fordon ska omfattas av reglerna om infrastrukturavgift och trängselskatt. En lagrådsremiss med detta innehåll ska lämnas . I vårpropositionen 2014 finns det mycket knapphändig information och ingen tidsplan för införandet av trängselavgift och trängselskatt för utländska fordon. Jag vill därför ha besked från ministern om det finns en tidsplan och om den tidigare upplysningen att regler för avgift och skatt för utländska fordon ska träda i kraft gäller?
fr · H111610 · 2014-05-13 00:00:00 — Fråga 2013/14:610 Plan mot bristande måluppfyllnad av (S) till Finansminister (M) konstaterar i sin årliga granskning av regeringens finanspolitik att det finns en risk att sparandet 2014 blir lägre än vad som är stabiliseringspolitiskt motiverat. Enligt rådet försvåras en återgång till överskottsmålet på i statsbudgeten av åtgärderna i budgeten . Rådet konstaterar också att överskottsmålet inte kommer att nås under innevarande konjunkturcykel. () bedömning är att merparten av detta kommer att behöva sparas bort. gör en liknande bedömning. Det finns en kritik mot att regeringen inte har deklarerat att det finns en stor avvikelse från överskottsmålet. Vilken tydlig plan har finansministern för att hämta hem gapet till överskottsmålet?
fr · H111611 · 2014-05-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:611 Skydd i folkbokföringen av (S) till Finansminister (M) beslutade skatteutskottet utifrån en S-motion att rikta ett tillkännagivande till regeringen om våldsutsattas, som oftast är kvinnor, skydd i folkbokföringen. Avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet, och därför är det viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid. Kravet på skyndsamhet innebär rimligen att departementet sätter fart och ser till att ett förslag finns klart . Har finansministern ambitionen att se till att ett förslag arbetas fram så att det är klart för att antas , oavsett majoritetsförhållanden?
fr · H111612 · 2014-05-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:612 Privata företag inom av (S) till Statsrådet (KD) Lagen om valfrihet (LOV) innebär att en kommun kan välja att erbjuda privata alternativ inom vård och omsorg. För privatpersoner innebär det möjligheten att de själva eller deras anhöriga kan välja även privata företag när man exempelvis behöver hemtjänst. Det låter säkert bra, men verkligheten förskräcker. Västnytt har i ett antal reportage visat hur ett privat bolag med det förföriska namnet Care Together hanterat gamla människor illa. Västnytt har kunnat avslöja hur hemtjänstföretaget , före detta , lämnade gamla människor helt ensamma. Dessa fick varken mat eller insulin som de behövde. Det förekom även fall där äldre inte fick duscha . Efter att bristerna uppmärksammats av medierna så har Care Together blivit av med sina avtal i både Lerums och kommuner. Genom vilka åtgärder avser statsrådet att förhindra lycksökare och oseriösa privata företag inom ?
fr · H111613 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:613 Deltidsbrandmännens situation av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) Av landets 290 kommuner har de allra flesta som helt eller delvis baseras på deltidspersonal. Deras insatser är helt avgörande – inte minst för att en fungerande räddningstjänst ska kunna finnas i mindre tätorter och på landsbygden. Det har dock blivit allt svårare att både rekrytera och behålla deltidsbrandmän runt om i landet, särskilt på mindre orter. På många platser i landet står stora delar av deltidskårernas bemanning vakant. Orsakerna är många, alltifrån försämrade ersättningar, bristande försäkringsskydd och förändringarna i a-kassan gällande deltidsarbete. Ett problem är att om en person blir arbetslös och är deltidsbrandman så påverkar detta a-kassan och denne måste då också sluta som deltidsbrandman. I enlighet med de förändringar regeringen har gjort i arbetslöshetsförsäkringen får man endast när man är deltidsarbetslös. Varje utryckning måste redovisas till a-kassan, vilket innebär att de snabbt försvinner. Det gör det svårt för deltidsbrandmännen att behålla sina uppdrag då de inte klarar av att försörja sig endast på sina tjänster som deltidsbrandmän. Kommunerna och räddningstjänsten investerar stora summor i brandmännen i form av utbildning, undersökningar och tester. På grund av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen kan deltidsbrandmännen inte längre jobba som deltidsbrandmän och då går stora samhällsinvesteringar förlorade på grund av detta. Något måste göras åt detta så man kan fortsätta som deltidsbrandman, speciellt med tanke på alla pensionsavgångar som väntar . Om inte något görs för att trygga bemanningen framöver kan läget bli akut. Därför undrar jag vilka åtgärder arbetsmarknadsministern avser att vidta för att deltidsbrandmännen inte ska behöva lämna sina uppdrag på grund av reglerna om deltidsarbetslöshet i a-kassan.
fr · H111614 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:614 Möjligheten för småföretagare att göra avdrag för lokaler av (MP) till Finansminister (M) Det har blivit allt svårare att dra av lokalkostnader för småföretag som drivs i anslutning till hemmet. Det är väl vanligt att små företag och nystartade företag med varierande intäkter har sin arbetslokal i anslutning till hemmet. har man kunnat dra av kostnaden för arbetsrummet i hemmet men har det skett en successiv skärpning i formuleringarna i deklarationsanvisningarna, och framgår det att även om den faktiska kostnaden för lokalen till exempel är så får du endast dra av den extra kostnad som uppstår när företaget nyttjar lokalen i stället för att du själv privat utnyttjar lokalen. Till exempel om företaget använder mer el så kan du få dra av . Det tas inte heller hänsyn till om företaget till exempel har egen ingång och är inredd för att anpassa lokalen till företaget. Om du däremot som privatperson behöver utrymme i bostaden eller garaget för att kunna sälja frukt eller ved från tomten så får du göra ett schablonavdrag på 40 000 förutsatt att avdraget inte överstiger intäkterna. Det skulle underlätta för småföretagare om det vore möjligt att debitera det egna företaget den verkliga kostnaden för lokalerna, även när företaget är beläget i hemmet. Min fråga till finansministern är därför: Är finansministern beredd att se över avdragsrätten för företagslokaler i det egna hemmet?
fr · H111615 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:615 Motköp och transparens av (MP) till Näringsminister (C) är en stor exportör av vapen och krigsmateriel och har ingått ett antal kritiserade affärsuppgörelser, bland annat med odemokratiska regimer. Särskilt omdiskuterad har exporten av JAS varit, där oklara avtal om motköp och misstankar om korruption och mörkläggning förföljt affärerna. Det råder stor enighet internationellt om att motköpsaffärer eller så kallade offset generellt är något dåligt eftersom de anses strida mot frihandelns principer. De hindrar den fria konkurrensen, de omgärdas av nästintill obefintlig transparens och öppnar för korruption. () har av dessa skäl i princip förbjudit offsetaffärer. Men eftersom överskottet på vapen är så stort i världen har man beslutat om att göra undantag för just krigsmateriel. Lite förenklat handlar offsetaffärer oftast om direkt och indirekt offset. Det förstnämnda handlar om ett sidoavtal som direkt berör huvudprodukten som säljs och köps. Det kan vara militär utrustning, system och tjänster. Indirekt offset kan beskrivas som sidoavtal som inte är direkt relaterad till den produkt som säljs och köps. Det kan vara alla typer av produkter, ofta av civil karaktär. Det kan handla om råvaror, jordbruksvaror eller andra produkter. På grund av affärernas omfattning riskerar dessa sidoavtal att påverka den svenska marknaden i stor utsträckning. Den tidigare socialdemokratiska regeringen menade att motköp inte var en angelägenhet för regeringen utan en angelägenhet enbart för och köparländerna. väntas bland annat och besluta om beställningar av JAS-plan. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga näringsministern: Avser näringsministern att spela en aktiv roll i hur konstruerar kommande motköpsaffärer och kommer regeringen att ställa krav på öppenhet och transparens vid dessa motköpsaffärer?
fr · H111616 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:616 Boko Harams kidnappning av skolflickor av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (M) kidnappades 270 skolflickor mitt i av den islamistiska terrororganisationen . Boko Haram gjorde det med motiveringen att flickor inte ska gå i skolan utan gifta sig, det vill säga vara underdåniga de män vars hustrur de utses att vara. Boko Haram har även låtit meddela att man avser att sälja flickorna som slavar. har man förklarat att man vill använda dem för att de ska utväxlas mot i fängslade Boko Haram-anhängare. Boko Harams handling är en förbrytelse mot internationella konventioner om barns och kvinnors rättigheter. Kvinnor och flickor betraktas inte som människor utan som bytesobjekt. Organisationens handlande är ett solklart brott mot FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. har förklarat sig villig att förhandla med Boko Haram för att få till stånd ett frisläppande av de kidnappade skolflickorna. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för del, dels som enskild stat, dels inom EU, FN och andra internationella organisationer, för att stödja den nigerianska regeringens ansträngningar att få Boko Haram att frige de kidnappade skolflickorna?