ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H111617 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:617 Ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod av (V) till Miljöminister (C) Vid klimattoppmötet i , , enades parterna om en förlängning av det så kallade Kyotoprotokollet med en andra åtagandeperiod. Efter det ska respektive land ratificera ändringarna i Kyotoprotokollet. I faktapromemorian 2013/14 FPM31 skriver regeringen: Regeringen anser att en skyndsam ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod är av stor vikt för att skapa förtroende hos utvecklingsländerna och visa att EU och dess medlemsstater står bakom sina utfästelser under . Jag instämmer fullt ut. Men trots att det nu gått toppmötet i har ännu inte ratificerat Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Av de fåtalet länder som ratificerat är merparten från utvecklingsländerna. framförs att inte kan ratificera Kyoto II eller andra konventioner innan EU gjort detsamma, men jag kan inte se att det finns någon legal grund för ett sådant påstående. Ett enskilt EU-land ska inte behöva vänta på EU. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : När avser miljöministern att lägga fram ett förslag till för ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod?
fr · H111618 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:618 Ratificering av 2010 om biologisk mångfald av (V) till Miljöminister (C) På om miljö och hållbar utveckling i i enades världens länder om om biologisk mångfald, det vill säga Convention on Biological Diversity (CBD). Konventionens övergripande mål handlar om att verka för en global samordning för bevarande av biologisk mångfald, ett hållbart nyttjande av naturresurser samt att skapa en jämlik och rättvis fördelning av tillgången till och nyttan med genetiska resurser. Vid partsmötet i (COP 10) antogs den så kallade Nagoyaplanen där världens länder ställer sig bakom ambitiösa mål för att rädda den biologiska mångfalden . Kopplat till detta finns också ett omfattande åtgärdspaket. I kom man även överens om det så kallade ABS-protokollet, som sätter internationella regler för hur genetiska resurser ska få samlas in och hur vinster från nyttjandet ska fördelas. Även för ett land som är slutsatserna långtgående, exempelvis avseende skydd av mark och havsområden. har det gått toppmötet i . Planen gäller , det börjar med andra ord att bli bråttom. Än så länge har inte ratificerat slutsatserna från . En mängd andra länder har däremot gjort det, bland annat . framförs att inte kan ratificera protokollet från eller andra konventioner innan EU gjort detsamma, men jag kan inte se att det finns någon legal grund för ett sådant påstående. Ett enskilt EU-land ska inte behöva vänta på EU. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : När avser miljöministern att lägga fram ett förslag till om ratificering av protokollet från ?
fr · H111619 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:619 Sprängattentat mot Gazas Ark av (V) till Utrikesminister (M) utsattes fartyget i Gazas hamn för ett sprängattentat. Tanken var att fartyget skulle ha brutit blockad mot genom att föra ut exportvaror. krävs omfattande reparationer för att dessa planer ska kunna förverkligas. The Freedom Flotilla Coalition meddelade att de trots attentatet tänker genomföra sitt försök att bryta blockad. Med tanke på reparationerna kommer dock Gazas Ark inte att kunna lämna hamnen förrän . har inget folkrättsligt stöd för att försöka hindra Gazas Arks seglats. har befunnit sig under israelisk ockupation . Situationen för den palestinska befolkningen blir allt svårare, särskilt för Gazas invånare. Arbetslösheten är hög eftersom ekonomin är lamslagen av blockaden, och möjligheterna att bruka jorden begränsas av att det är som kontrollerar vattnet. Den blockad som utsätter för strider mot internationell rätt och innebär att ett helt folk straffas. Att ockupationen av och blockaden mot palestinska områden upphör är en förutsättning för en varaktig lösning på konflikten, där såväl som kan existera som självständiga stater. Jag vill därför fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att ta några initiativ för att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska verka för att inte vidtar ytterligare åtgärder för att förhindra Gazas Arks seglats?
fr · H111620 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:620 Svensk medborgare fängslad i av (V) till Utrikesminister (M) När de folkliga protesterna mot auktoritära styre i bröt ut var vi många som hoppades på en övergång till demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. I stället har den militär som samarbetade med åter tagit kontrollen och vi har fått se massiva gripanden och rekordstora kollektiva dödsdomar. genomfördes parlamentsval i och vann Muslimska kandidat presidentvalet. Valet av Mursi och de beslut han fattade som president var en besvikelse för många av dem som deltagit i protesterna mot , men han valdes i demokratiska val av det egyptiska folket och var landets legitime ledare. genomförde militären en kupp och avsatte . har situationen för de mänskliga rättigheterna försämrats på ett oroväckande sätt. Trakasserierna har ökat mot alla som uppfattas som oppositionella, men också mot landets kristna och mot kvinnor. Tusentals människor har gripits, hundratals dömts till livstids fängelse och ytterligare hundratals till dödsstraff. En av de gripna är den svenske medborgaren , som sitter fängslad i i . Tageldin greps av militären i under ett besök i landet. Jag vill därför fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att ta några initiativ för att försäkra sig om att åtnjuter sina rättigheter i enlighet med och får en rättvis rättegång?
fr · H111621 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:621 Ändring av trängselskattesystemet på , av (S) till Finansminister (M) beslutade att ändra trängselskattesystemet i . En så kallad flerpassageregel infördes och trängselskatteområdet minskades på . För att undvika oönskad genomfartstrafik i stadsdelarna kompletterades systemet med betalstationer utmed västra sidan av . har det framkommit många och starka synpunkter på trängselskattesystemets negativa effekter för boende och näringsidkare på , främst i och Bäckebol. Detta ledde till en fördjupad utredning av trängselskattesystemets utformning på . Styrgruppen för Västsvenska paketet har vid sammanträde beslutat överlämna sin slutrapport till fullmäktige för ställningstagande, och förordade då i första hand ett förändringsförslag som innebär undantag från skatteplikt för bilägare inom ett visst område vid passage av specifikt angivna stationer. Intäktsbortfallet bedöms vara i storleksordningen 5 till 15 miljoner . Bortfallet föreslås kompenseras genom att trängselskattesystemet i sin helhet förlängs med . fullmäktige beslutade att ställa sig bakom förslaget. Regeringen har ännu inte givit besked om den står bakom förslaget. Jag vill därför fråga finansminister om regeringen har för avsikt att godta förslaget och lämna förslag till i enlighet med styrgruppens förslag.
fr · H111622 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:622 Dubbelstöten mot de arbetslösa av (S) till Finansminister (M) TCO har i en rapport pekat på att har staten tjänat på inbetalda medel avsedda för arbetslösheten som arbetslöshetsförsäkringen har blivit allt sämre för löntagarna. I sitt pressmeddelande beskriver TCO hur detta sker. Finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen är reglerad i lagar och förordningar. Inkomsterna kommer från två källor: en arbetsgivaravgift (arbetsmarknadsavgiften) som räknas av från arbetstagarnas löneutrymme samt ett finansieringsbidrag från a-kassorna. Det senare kommer från a-kassemedlemmarnas medlemsavgifter. Sammantaget betalar alltså arbetstagarna in försäkringspremien till staten som en kollektiv del och en individuell del. De utgifter som bekostas är arbetslöshetsersättning (a-kassa) till de arbetslösa, aktivitetsstöd för dem som är i åtgärder och garantier, ersättning från den statliga lönegaranti som utgår när människor blir av med jobbet på grund av att företag går i konkurs samt avsättning till statlig pension för dessa tre ersättningar. Skillnaden mellan finansieringen och utgifterna har utfallit till statens fördel. TCO har gjort en sammanställning över hur stort över- eller underskottet varit under bakåt. Bara , 2009, gick systemet med ett litet underskott. I övrigt har överfinansieringen uppgått till minst ca , inte sällan betydligt mer än så. som medel avsedda för arbetslöshetsförsäkringen används för annat, till exempel skattesänkningar för dem i arbete, saknar av de ca 200 000 öppet arbetslösa a-kassa. De arbetslösa har alltså både att betala en högre skatt och med sina låga ersättningar finansiera den skattesänkning de i arbete fått. Genom vilka åtgärder vill finansministern rätta till denna orättfärdiga och omoraliska dubbelstöt mot de arbetslösa?
fr · H111623 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:623 Avgiftsfri skola av (S) till Utbildningsminister (FP) En rapport från Föreningen visar hur otillåtna avgifter i skapar oro och utanförskap hos många barn. Skolans generella brist på resurser har stegvis inneburit att avgifter regelbundet tas ut av barnen vid allt fler tillfällen – alltifrån skolutflykter till idrottsdagar och måltider. Och allt fler barn avstår från att delta vid aktiviteter – väl medvetna om att deras föräldrar inte har råd att lägga ännu en hundralapp för en skolutflykt. Skollagen medger att obetydliga kostnader kan tas ut vid enstaka tillfällen – men när en tydlig majoritet av föräldrarna i Majblommans enkät uppger att man regelbundet måste betala avgifter borde det vara uppenbart att avgiftsuttagen är vare sig obetydliga eller vid enstaka tillfällen. Regeringens passivitet i frågan är besvärande – trots upprepade larmsignaler har skolministern återkommande svarat att han inte är beredd att vidta åtgärder. Regeringen tycker uppenbarligen att problemet inte är tillräckligt viktigt – trots tydliga signaler från elever, föräldrar och organisationer i hela landet. Min fråga till utbildningsministern blir därför: - Vilket ansvar har ministern för att barn tvingas avstå från skolverksamhet och aktiviteter på grund av otillåtna avgifter?
fr · H111624 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:624 Uppställningsplatser och infrastruktur för husbilar och av (S) till Statsrådet (M) Intresset för husbilar har "exploderat" , inte bara i utan i hela . Antalet nyregistrerade husbilar har tredubblats i . finns cirka 1,5 miljoner husbilar registrerade i . Med ca 60 000 registrerade husbilar ligger på tredje plats i husbilstäthet efter och . är också det land i där husbilsförsäljningen ökar mest. I takt med att husbilsturismen ökar har representanter för olika husbilsorganisationer mer och mer kraftfullt uppmanat kommuner att reagera på utvecklingen genom att planera för, och anlägga nya, centrumnära ställplatser. Investeringar i nya ställplatser menar man kommer att resultera i positiva ekonomiska effekter för orternas affärer, restauranger och attraktioner/sevärdheter. Många kommuner har också genomfört utredningar, initierat projekt och i en del fall även genomfört ställplatsinvesteringar. De har också skapat informationsportaler riktade mot husbilsturister. Tillgängligheten av uppställningsplatser i andra europeiska länder är betydligt större och där finns oftast en utbyggd infrastruktur för dessa uppställningsplatser. Bristen på uppställningsplatser med tillhörande infrastruktur i , som el-stolpar, laddningsstationer, påfyllning och avloppstömningsmöjligheter, gör att många väljer bort som turistmål. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att underlätta och öka utbyggnaden av uppställningsplatser och infrastruktur kring uppställningsplatser för husbilar och , så att inte går miste om turism?
fr · H111625 · 2014-05-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:625 Ryckig och dåligt förankrad försvarspolitik av (S) till Statsminister (M) Vi har haft en sittande försvarsberedning . Försvarsberedningen är ett forum för konsultationer mellan regeringen och representanter för de politiska partierna i . Strävan är att nå en så bred enighet som möjligt om hur säkerhets- och försvarspolitik ska utformas. Regeringens hantering av försvars- och säkerhetsfrågorna under de gångna åtta åren har präglats av tvära kast mellan olika ståndpunkter. Först avskaffades värnplikten, och Försvarsmakten ströps ned rent budgetmässigt. Den moderate försvarsministern avgick 2007 i protest och ersattes av en moderat vapenvägrare som hade ett tydligt uppdrag att stödja besparingarna på försvaret. Denne försvarsminister fick avgå 2012 för att undvika en skandal för regeringen när den hemliga vapenfabriken i avslöjades. Under den tredje moderata försvarsministern började nya vindar blåsa allt eftersom krisen i Försvarsmaktens beredskap blottlades och krisen i djupnade. fortsatte dock ett tag till att hålla emot andra borgerliga partiers och socialdemokraternas krav på att satsningar kanske behövdes utifrån det mer spända läget mellan och övriga , exempelvis på . Innan Ukrainakrisen blossade upp beslutade regeringen också om ett sparbeting för bland annat försvaret, och det fanns med när vårbudgeten lades fram. presenterar så regeringspartierna, under stort larmande, en ofinansierad satsning på försvaret för de kommande tio åren. Även kryssningsrobotar dök upp på förslag. Regeringen har inte särskilt seriöst skött försvarsfrågorna. I ett mycket tidigare skede borde Försvarsberedningen och försvarsutskottet diskuterat och utrett vad det nya försvaret, som röstades igenom med liten marginal, hade för konsekvenser för försvarsutgifterna. borde regeringen ha öppnat för en överenskommelse om finansieringen. Mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter har statsministern genom regeringen valt att göra försvarsutspel utan förankring i Försvarsberedningen och då främst bland oppositionen?
fr · H111626 · 2014-05-19 00:00:00 — Fråga 2013/14:626 Smältande av (S) till Miljöminister (C) Antarktisfördraget skrevs på 1959 i och trädde i kraft . De ursprungliga signatärerna var sju stater med territoriella anspråk: , , , , , och . Dessutom var det de två supermakterna och samt , och . omfattas fördraget av ett femtiotal nationer, och anslöt sig 1984. Fördraget, som ligger utanför , stadgar att endast ska användas för fredliga ändamål. De undertecknande staterna avstår från att hävda territoriella anspråk på . Vidare ska kontinenten ägnas vetenskaplig forskning. Fördraget var till en början giltigt till 1991 men innan perioden var avslutad förlängdes avtalet till 2041. Ett sekretariat finns i . Glaciärisen i västra smälter snabbare än vad forskarna trott. Den globala uppvärmningen bidrar till det och den smälta isen kommer att höja havsnivån i hela världen, enligt två nya rapporter. Orsaken är givetvis den globala uppvärmningen som i sin tur orsakas av vår oförmåga att begränsa utsläppen av växthusgaser. Vilka nya initiativ i fråga om att begränsa utsläppen av växthusgaser i och inom EU avser miljöministern att ta samt vilka initiativ tar som signatärmakt utifrån Antarktisfördraget?
fr · H111627 · 2014-05-19 00:00:00 — Fråga 2013/14:627 Digital valuta av (S) till Finansminister (M) Med framväxten av den digitala världen har också kommit digitala valutor. Den mest kända och omdiskuterade är bitcoin och därefter kanske dess utmanare litecoin. Mångfalden är dock stor. Digitala valutor kan visa sig vara ett inslag som behövs och passar i den digitala världen. Bitcoin skapades 2009 av , kring vars identitet stor osäkerhet råder även om en person utpekats. beskriver det som att idén med den och andra digitala valutor är att de ska kunna användas direkt mellan enskilda datorer, utan kontroll från någon stat, bank eller annan organisation. Det skulle också handla om att åstadkomma gratis eller mycket billiga transaktioner via nätet – en utmaning mot kortföretagens och avgifter på några procent. För att hindra förfalskning och bedrägeri används kryptografi, vilket kräver datakraft. I bitcoins fall får de som ställer datakraft till förfogande möjlighet att tjäna nya bitcoins. Det sker i ett slags kraftmätning så att den som tillför mest datakraft har störst chans att ta del av de 25 nya bitcoin som delas ut . Det har varnats för att bitcoin och andra digitala valutor vid en mer omfattande användning skulle kunna ställa till problem i världsekonomin och för att de också kan utnyttjas av kriminella och terrorister i penningtvätt etcetera. Hur det än är med detta, om ökad användning av de digitala valutorna är något gott eller ont, så torde de ha kommit för att stanna. En diskussion om deras roll och vilka spelregler världssamfundet bör skapa för dem behövs. Vilka initiativ har finansministern tagit för att på europeisk och global nivå åstadkomma en fördjupad diskussion om de digitala valutornas framtida roll i världsekonomin?
fr · H111628 · 2014-05-19 00:00:00 — Fråga 2013/14:628 Småkryp till middag av (S) till Landsbygdsminister (C) Bland annat tidskriften och framsteg har lyft frågan om huruvida insekter av klimatskäl kan behöva bli en del av europeisk och svensk husmanskost . För den som tycker detta låter äckligt bör påpekas att av världens stater har insekter på menyn. Vanligast är det i de tropiska delarna av , och . Det är framför allt vi européer som har problem med att äta insekter, som vi äter olika djur samt grod- och skaldjur vilka i andra kulturer anses opassande. Forskning och framsteg skriver att totalt utnyttjas minst 1 400 insektsarter till föda. Insekter är rika på näringsämnen. Om man torkar dem kan proteininnehållet uppgå till av totalvikten. Det kan jämföras med en vanlig biff som har ett proteininnehåll på . Även insektsägg och puppor innehåller stora mängder lättsmält protein. För att producera ett kilo biffkött går det åt ungefär foder. Samma mängd föda ger gräshoppor. Ett forskarteam på i i undersökte utsläppen från insektsuppfödning. De konstaterade att insekterna bara producerar en bråkdel av den metangas och dikväveoxid som kor och grisar gör. Det är på grund av alla dessa fördelar som livsmedels- och jordbruksorganisation har satsat stora resurser på att undersöka möjligheterna att ha insekterna som mänsklig föda. Genom att äta upp insekter skulle vi också kunna reducera den skada dessa gör på våra grödor. Forskning och framsteg berättar också att vi alla får i oss ungefär småkryp . En del råkar vi svälja levande, men den största mängden kommer med olika spannmålsprodukter, färdigmat och sylter. har i en rapport varit inne på samma tankar, enligt radio. Företaget i producerar många ton insekter såsom larver, skalbaggar och gräshoppor. Framförallt används de som mat till sällskapsdjur, men företaget säger att intresset för insekter som mat även för människor har ökat kraftigt . Detta är mycket på grund av de stora miljömässiga fördelar som insektsodling har framför odling av kor, grisar och fjäderfä. Insekter behöver inte mycket plats, de har inget emot att ha det trångt. Eftersom de är kallblodiga är de mycket effektivare på att omvandla föda till kroppsvikt än till exempel en ko. Det mesta en ko äter går åt till att hålla den varm, blir till kött. För insektslarver däremot omvandlas av det de äter till kroppsvikt. Vilka initiativ avser landsbygdsministern att ta utifrån den europeiska och internationella debatten om insekter som mat för att minska klimatpåverkan och för att kunna föda jordens växande befolkning?
fr · H111629 · 2014-05-19 00:00:00 — Fråga 2013/14:629 Drönare av (S) till Statsrådet (M) En drönare är en obemannad luftfarkost, även kallat förarlöst plan eller UAV (Unmanned Aerial Vehicle). Den är ett motorförsett luftfartyg utan pilot ombord som kan flyga autonomt eller fjärrstyras. Drönare används militärt av men idéerna om civil användning är många. Drönaren ska kunna leverera varor, syssla med brandskydd, polisarbete, sköta fotografering etcetera. Det är också fullt möjligt för privatpersoner att bygga drönare för eget bruk. En större användning av drönare, privat och kommersiellt, väcker många frågor. Det är till exempel frågor om integritet eftersom man med drönare kan filma människor överallt och utan att personen som filmas kanske märker det eller kan identifiera vem som filmar. Lagen om fotoförbud undergrävs. Regleringen av luftrummet på lägre höjd blir också en fråga om större flöden av drönare börjar röra sig i centrum av städerna. Det kan handla om ansvarsfrågor ifall oidentifierbara drönare orsakar skador på egendom eller skadar människor. Drönare skapar också bättre möjligheter till övervakning än fasta övervakningskameror; den debatt som finns kring fasta kameror blir genom detta ännu större. Genom vilka åtgärder avser statsrådet att förbereda på en utökad användning av drönare?
fr · H111630 · 2014-05-19 00:00:00 — Fråga 2013/14:630 Ökade vapenbeslag av (S) till Finansminister (M) Beslagen av vapen eller snarare vapendelar har blivit fler, har det gjorts 39 vapenbeslag, vilket kan jämföras med 14 . hade det gjorts 85 beslag av vapendelar, jämfört med 34 vapendelar hela 2013. Bland de vapendelar som tas i beslag märks pipor eller slutstycken. resultat uppges handla om tre saker: samverkan, offensiva förundersökningsledarskap och sökhundar. Förekomsten av vapen har blivit allt vanligare i kriminella miljöer, menar . rustar regeringen ned och gränsskyddet blir allt svagare. Genom vilka åtgärder avser finansministern att stärka gränsskyddet och ?
fr · H111631 · 2014-05-19 00:00:00 — Fråga 2013/14:631 Läckande skeppsvrak av (S) till Miljöminister (C) Frågan om läckande och miljöstörande skeppsvrak runt Sveriges kuster löstes aldrig av den tidigare miljöministern. fick jag följande svar på en fråga i ärendet av nuvarande miljöministern. För att få kunskap om i vilken omfattning sanering av vrak behövs och hur den i så fall ska genomföras gav regeringen i uppdrag åt att i samråd med , , , Försvarsmakten och berörda länsstyrelser genomföra en inventering av vrak inom territorialvattenområde. redovisade sitt uppdrag . Redovisningen bereds nu inom . Det kan röra sig om runt 9 000 fartygsvrak som beräknas innehålla en riskabel mängd olja. Av dessa vrak sjönk under . Inför avslutningen av denna andra valperiod utan att synbara åtgärder förefaller vidtagits så vill jag ställa denna fråga ånyo eftersom den synes ha sopats under mattan av regeringen. Vilka åtgärder mot de gamla oljeläckande vrak som finns utmed de svenska kusterna har miljöministern vidtagit?
fr · H111632 · 2014-05-20 00:00:00 — Fråga 2013/14:632 Ridsport som friskvård av (MP) till Finansminister (M) Ridsporten är en viktig källa till upplevelser och avkoppling för många människor, särskilt kvinnor. Ca 750 000 människor rider regelbundet, och av dessa är ca 400 000 kvinnor. Ytterligare en halv miljon människor har regelbunden kontakt med hästar. Sedan friskvårdspengarna infördes har ridning stått med på listan över undantag, tillsammans med bland annat schack och körsång. Friskvårdspengen är en möjlighet för arbetsgivaren att erbjuda sina anställda en skattefri och hälsobefrämjande förmån. Uppskattningsvis får hälften av alla anställda någon form av aktivitet helt eller delvis betald av jobbet. Men inte ryttare. Ridsporten omfattas inte av friskvårdspengarna. Detta slår extra hårt mot kvinnor. Ridsporten är, efter fotbollen, den näst största ungdomsidrotten men har tydlig inriktning på flickor. Ca 160 000 personer är medlemmar i någon av landets ridklubbar. 2008 beslutade på förslag av skatteutskottet att ridsport skulle jämställas med andra idrotter när det gällde att bli betraktad som avdragsgill friskvårdsförmån. Men backade åter från sitt beslut om att ridsport skulle jämställas med andra idrotter när det gäller friskvård. Mot denna bakgrund är min fråga till finansministern: Avser finansministern att se över denna problematik och ta initiativ till att ridningen ska omfattas av friskvårdsförmånen?