ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H21238 · 2014-11-05 00:00:00 — Dnr SB2014/7371/RCK Ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete Svar på fråga 2014/15:38 av (FP) Funktionen som framtidsminister har frågat statsministern om framtidsministern i regeringen har ansvaret för integrationsfrågorna, eller vad den portföljen konkret innehåller om integrationsfrågorna inte ligger där. Frågan har överlämnats till mig. Som minister för strategi- och framtidsfrågor kommer jag att ansvara för att identifiera och öka kunskapen inom ett antal sektorsövergripande samhällsutmaningar som står inför. Jag ska i samverkan med övriga statsråd också komma med förslag hur dessa utmaningar bäst ska kunna mötas. Det rör övergripande och strategiska utvecklingsfrågor av särskild betydelse för vårt lands framtida utveckling, där det både behövs ökad uppmärksamhet och samverkan. Inom Statsrådsberedningen planeras en enhet under ledning av framtidsministern som har fokus på långsiktiga, komplexa och sektorsövergripande frågeställningar som kräver särskilda politiska initiativ . Syftet är att bistå regeringen i arbetet med att säkerställa en framtidsinriktad idéutveckling och styrning. Som minister för nordiskt samarbete kommer jag också att ansvara för nordiska samarbetsfrågor. Idén att bedriva en särskild integrationspolitik som är skild från jobb-, utbildnings- och välfärdspolitik är föråldrad. Samtliga statsråd har ett ansvar på sina respektive sakområden att säkra en fungerande väg in i med ett tydligt fokus på arbete och välfärd. Statsrådet ansvarar för samordning och utveckling av dessa frågor.
frs · H21239 · 2014-11-12 00:00:00 — Dnr N2014/4452/TE Svar på fråga 203914/15:39 av (M) Besked om längre och tyngre lastbilstransporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ge åkeriföretagen besked om när och hur de nya reglerna kan förväntas beslutas och träda i kraft. Frågan är ställd mot bakgrund av att den tidigare regeringen gav Transportstyrelsen och i uppdrag att vidta förberedelser för att fordonskombinationer med en bruttovikt på upp till ska kunna trafikera det allmänna vägnätet. lämnade Transportstyrelsen förslag på författningsändringar och en redovisning av hur vägnätet skulle kunna öppnas för tyngre fordon. Myndigheternas rapporter har remitterats och ett sjuttiotal remissvar har kommit in till . Regeringen kommer att bereda förslagen.
frs · H21240 · 2014-11-12 00:00:00 — Dnr S2014/7700/PBB Svar på fråga 2014/15:40 av (SD) Förtur till bostäder har frågat mig om jag gjort ställningstagandet att det är en rimlig ordning att nyanlända får förtur till allmännyttans bostadsbestånd och vad jag avser att göra för att få fram fler hyresrätter i våra storstäder. Det är en uppgift att svara för bostadsförsörjningen och ett av de instrument som kommunen disponerar är förturer för de hushåll som har särskilda behov. Andra åtgärder kan vara insatser med stöd av socialtjänstlagen eller uppdrag till kommunens bostadsbolag. I har man enligt vad jag erfarit antagit en strategi för bostadsförsörjning för nyanlända flyktingar som omfattar en mängd olika åtgärder. En av dessa åtgärder är att rikta erbjudanden om lägenheter till utsatta barnfamiljer, både nyanlända och boende i . De som får ta del av erbjudandet ska vara bosatta och folkbokförda i kommunen. Jag har i min roll som statsråd ingen anledning att göra någon annan bedömning än den har gjort, att detta kan vara ett sätt att möta de lokala bostadsbehoven. Bostadsbyggandet har under en rad av år legat på alltför låga nivåer. växer och det finns ett underskott av bostäder till följd av att nyproduktionen av bostäder inte har hållit jämn takt med vare sig behov av eller efterfrågan på bostäder under en lång följd av år. Bostadsbristen behöver mötas med ökat bostadsbyggande. Därför sätter regeringen upp ett mål för bostadsbyggandet som innebär att 250 000 bostäder ska byggas . Bland de åtgärder som regeringen överväger för att nå målet finns förstärkt kreditgivning och riktade incitament till byggandet av små energieffektiva hyresrätter eller studentbostäder, samt till kommuner som bidrar till ett ökat bostadsbyggande.
frs · H21241 · 2014-11-12 00:00:00 — Dnr M2014/2474/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:41 av (S) Myggbekämpning i och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att både kort- och långsiktigt stödja myggbekämpningen. Jag vill inledningsvis understryka att jag och regeringen tar de problem som lokala koncentrationer av översvämningsmyggor för med sig på stort allvar. Vi anser likafullt, i likhet med den förra regeringen, att frågan i första hand ska hanteras på lokal och regional nivå. Regeringen anser att frågan om finansiering av bekämpning av översväm-ningsmyggor bör hanteras på regional och lokal nivå. Vi avser därför att trappa ned medfinansieringen av bekämpningen vid nedre . Vi avser inte att planera för en flerårig finansiering av bekämpningen då vi anser att det är av högsta vikt att det istället vidtas alternativa hållbara lösningar. Regeringen anser att ansvaret för att möjliggöra och genom-driva relevanta alternativa åtgärder ligger på lokal och regional nivå. Jag delar ståndpunkt att det är viktigt att bekämpningen av myggen sker med så miljövänliga metoder som möjligt. Regeringen anser att bekämpning med medel innehållande bakterien Bti inte är en långsiktigt hållbar lösning. Vi ser att bekämpningen inte påverkar myggförekomsten och det är oklart vilka ekologiska effek-ter bekämpningen har. Därför vill jag understryka vikten av att det vidtas alternativa hållbara åtgärder för att hantera problemet med översväm-ningsmyggor. Detta för att säkra en god livsmiljö för både människor och djur även på lång sikt.
frs · H21242 · 2014-11-12 00:00:00 — Dnr M2014/2502/Nm Klimat- och miljöministern samt vice statsministern Svar på fråga 2014/15:42 av (V) Ratificiering av Nagoyaprotokollet har frågat mig när jag avser att lägga fram ett förslag till om ratificering av Nagoyaprotokollet. Nagoyaprotokollet om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser antogs vid det tionde partsmötet för konventionen för biologisk mångfald i . Vid samma möte antogs den Strategiska planen för biologisk mångfald med de 20 s.k. Aichimålen. Ett av Aichimålen anger att protokollet ska vara i kraft och tillämpas i överensstämmelse med nationell lagstiftning . Inom EU genomförs Nagoyaprotokollet till stor del med och rådets förordning (EU) nr 511/2014 av . EU-förordningen som är direkt tillämplig genomför främst den del av Nagoyaprotokollet som rör åtgärder för användarnas efterlevnad. Förordningen innebär i huvudsak att den som använder en genetisk resurs eller en s.k. traditionell kunskap som rör en genetisk resurs måste visa tillbörlig aktsamhet i fråga om att följa de eventuella regler om tillträde som gäller i det land varifrån resursen eller kunskapen hämtas och visa tillbörlig aktsamhet i fråga om fördelning av den nytta som användningen av resursen eller kunskapen medför. Syftet med förordningen är att uppnå största möjliga harmonisering inom EU och därmed förenkla för användare som kan tänkas använda genetiska resurser i unionen. Förordningen trädde i kraft men väsentliga delar av förordningen börjar inte gälla förrän . Medlemsstaterna är skyldiga att se till att förordningen genomförs på rätt sätt, bl.a. genom att införa sanktioner för användare som inte uppfyller förordningens krav och genomföra nödvändiga kontroller av användarnas efterlevnad samt ge råd och stöd till användarna. analyserar hur EU-förordningen ska kompletteras i svensk rätt och om ytterligare lagstiftning behövs nationellt med anledning av Nagoyaprotokollet. Arbetet är långt framskridet och en departementspromemoria med förslag till lagändringar med anledning av Nagoyaprotokollet och EU-förordningen kommer att skickas ut på remiss . Min ambition är att ska ratificera protokollet i enlighet med målsättningen från . Jag avser att återkomma till frågan om ratificering i samband med att regeringen lämnar förslag om nödvändiga lagändringar för att genomföra protokollet.
frs · H21243 · 2014-11-13 00:00:00 — Dnr S2014/7817/PBB Svar på fråga 2014/15:43 av Nooshi Dadgostar (V) Orimligt höga krav på den som vill hyra Nooshi Dadgostar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med de orimliga krav som ställs för att få ett hyreskontrakt. Jag håller med frågeställaren om att bostadsbristen gett hyresvärdarna ett utrymme att ställa högre krav på de blivande hyresgästernas betalningsförmåga. Dessa högt ställda krav försvårar för de individer som ska etablera sig på bostadsmarknaden vilket särskilt är unga, personer med svag ekonomi och personer som flyttar in till orten. fick i uppdrag att belysa de konkreta etableringsproblem på bostadsmarknaden som individer möter samt lämna förslag till åtgärder som kan underlätta etablering för hushåll och individer med svaga förutsättningar. Detta uppdrag ska avrapporteras och i uppdraget ingår att ska lämna de författningsförslag och övriga förslag som behövs. Bostadsbyggandet har under en rad av år legat på alltför låga nivåer. växer och det finns ett underskott av bostäder till följd av att nyproduktionen av bostäder inte har hållit jämn takt med vare sig behov av eller efterfrågan på bostäder under en lång följd av år. Bostadsbristen behöver mötas med ökat bostadsbyggande. Därför sätter regeringen upp ett mål för bostadsbyggandet som innebär att 250 000 bostäder ska byggas . De flesta kommuner har ett kommunalt bostadsbolag och har därmed en möjlighet att genom ägardirektiv ställa krav på både på nyproduktion och på bostadsbolagens villkor för uthyrning. Kommunerna har därutöver en möjlighet att använda sig av de statliga hyresgarantierna för att underlätta för de personer som trots ekonomisk förmåga har svårighet att få en hyresbostad med besittningsrätt.
frs · H21244 · 2014-11-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/3865 Svar på fråga 2014/15:44 av (V) Norska pensionärers skatteproblem har frågat , minister för nordiskt samarbete, vilka initiativ hon är beredd att ta med anledning av det som har framförts om de norska pensionärernas skatteproblem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Som nämner har utfärdat en rekommendation till . I den föreslås en översyn av det nordiska skatteavtalet och dess tillämpning, särskilt med avseende på de norska pensionärernas situation. har svarat att någon gemensam översyn inte är aktuell. Några ensidiga åtgärder från den sida är heller inte aktuella. Svensk grundlag tillåter inte att regeringen agerar i enskilda fall och frågan ger inte stöd för generella åtgärder. Vid session i svarade på frågor om de norska pensionärernas situation. Hon var då tydlig med att den som anser sig ha fått felaktig information måste vända sig till rättsväsendet med eventuella krav på skadestånd. Hon angav även att endast ett ”tiotal” personer har vänt sig till med sådana krav. Jag har erfarit att uppfattade att detta senare påstående ifrågasattes av frågeställaren, varför hon lovade att återkomma med mer exakta uppgifter. Jag kan i detta sammanhang förtydliga att anger att 13 personer har vänt sig dit och begärt skadestånd med hänvisning till att de ska ha fått felaktig information i denna fråga. har elva personer fått sina ärenden avgjorda och ingen av dessa har beviljats skadestånd.
frs · H21245 · 2014-11-18 00:00:00 — Dnr Ju2014/6694/Statssekr Svar på fråga 2014/15:45 av Finn (M) Hantering av prognos Finn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att det förväntade svenska asylmottagandet fortsatt kommer att fungera på ett ansvarsfullt sätt. har en human asylpolitik och är en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Till följd av den svåra situationen i och är antalet asylsökande i mycket högt. Antalet asylsökande ligger på historiskt höga nivåer vilket utgör en utmaning för asylsystemet. Sedan i midsomras och fram till och med september har drygt två tusen personer sökt asyl i . Allt fler asylsökande väljer boenden anordnade av . Den generella bostadsbristen utgör en utmaning för att med kort varsel lyckas att inkvartera det kraftigt ökade antalet asylsökande. Det kan i sin tur påverka myndighetens möjligheter att finna lämpliga bostäder och medför att kommunens förberedelsetid blir kort. strävar efter att hyra bostäder med en spridning över hela . Boendet ska i första hand vara hyreslägenheter, och boenden med självhushållning prioriteras. hyr 53 000 boendeplatser runt om i . För det första måste det säkerställas att har de resurser som krävs för att lyckas med sitt uppdrag. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att öka resurserna till så att myndigheten kan fortsätta att erbjuda alla asylsökande ett värdigt mottagande och pröva deras ansökningar på ett rättssäkert sätt. För det andra måste planeringsförutsättningarna för verksamhet förbättras. Därför måste också tillgång till mer långsiktiga asylboenden, vilka inte kräver upphandling, öka. utreder f.n. möjligheten att i samverkan med kommuner, andra myndigheter och privata entreprenörer åstadkomma fler boenden för asylsökande som kan ersätta dagens tillfälliga asylboenden. tittar på om befintliga lägenhetsboenden kan kompletteras med nyproducerade lägenheter och outhyrda befintliga fastigheter. Dessa ska projekteras och ägas av någon annan part och hyras av på längre kontrakt. Basen i myndighetens långsiktiga tillgång på asylplatser kan därmed ökas. Regeringen är beredd att vidta åtgärder baserat på utredning. Det är dock viktigt att utreda vilka problem och risker som kan vara förknippade med ett eventuellt ökat långsiktigt statligt åtagande, särskilt i det fall antalet asylsökande skulle minska kraftigt. Vid behov kommer regeringen också att överväga andra möjligheter att öka tillgången på bostäder för asylsökande. Allt detta ska ske i en nära dialog med kommunerna. Mottagandet av asylsökande och nyanlända är en stor uppgift för . Regeringen eftersträvar därför breda lösningar inom migrationspolitiken med de partier i , som liksom regeringen, står upp för att ska vara en för dem som flyr undan förtryck och förföljelse. För att klara de utmaningar vi står inför måste vi söka gemensamma och hållbara lösningar på hur mottagandet kan utformas, vilket bland annat skett genom ett möte där företrädare för de partier som delar regeringens värderingar, bjudits in. Jag är väl medveten om situation och följer utvecklingen noga.
frs · H21247 · 2014-11-14 00:00:00 — Dnr Ju2014/6696 Svar på fråga 2014/15:47 av (M) EU:s gemensamma regelverk för asylmottagning har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka inom EU för att förmå samtliga medlemsstatser att tillämpa det befintliga gemensamma regelverket för asylmottagning. Ett ökat antal människor med skyddsbehov förutsätter en stark europeisk asylpolitik som grundar sig på solidaritet och ansvar. Vi ser fortfarande att ett fåtal av EU:s medlemsstater är destinationsländer för majoriteten av EU:s alla asylsökande och det behöver därför göras förändringar som innebär en jämnare fördelning. Det är hög tid att alla medlemsstater även i praktiken genomför och lever upp till den gemensamma asyllagstiftningen. Ett välfungerande gemensamt europeiskt asylsystem, där asylsökande får sin sak prövad på ett likvärdigt sätt, är en grundläggande beståndsdel för solidariteten. Jag kommer ta bilaterala kontakter med relevanta medlemsstater för att understryka detta. Därutöver ska som fördragets väktare övervaka och säkerställa att medlemsstaterna följer de gemensamma reglerna. Vidare är det viktigt att det finns möjligheter till stöd genom olika former av kapacitetsbyggande insatser till medlemsstater som står under ett högt migrationstryck. Medlemsstaterna bör stödja varandra i detta, särskilt eftersom en av grunderna för ett trovärdigt och hållbart gemensamt europeiskt asylsystem är att medlemsstaterna bygger upp tillräcklig kapacitet i de nationella asylsystemen. Europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) bör spela en central roll vid samordningen av åtgärder för kapacitetsuppbyggnad. För att öka möjligheten att söka skydd är det viktigt att samtliga EU-medlemsstater tar ett större ansvar för vidarebosättning när det gäller flyktingar och skyddsbehövande i övrigt i samarbete med , . Regeringen kommer att verka för att alla EU-medlemsstater deltar i detta arbete.
frs · H21248 · 2014-11-19 00:00:00 — Dnr U2014/6627/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:48 av (FP) Gotlandssatsning har frågat mig på vilket sätt samgåendeprocessen mellan Högskolan på och påverkas av budgetpropositionen . har särskilda medel tilldelats för samgåendet. Dessa medel har syftat till att täcka ökade kostnader som kan uppstå i samband med samgåendet. Syftet med de särskilda medlen har också varit att stärka kvaliteten och utveckla verksamheten på för att göra den långsiktigt stabil och attraktiv för studenter och lärare. Det är betydelsefullt att universitets satsning på fortsätter att utvecklas positivt. Regeringen prioriterar satsningar på kunskap och utbildning. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att medel motsvarande 5000 nya högskoleplatser ska avsättas . , vilket inkluderar Campus , kommer att få en betydande del av dessa medel och därmed ges möjlighet att förstärka kvaliteten i undervisningen och öka antalet studenter. Regeringens bedömning är att samgåendeprocessen mellan Högskolan på och påverkas positivt av förslagen i budgetpropositionen.
frs · H21249 · 2014-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:49 av (V) Folkliga protester och politisk oro i har frågat mig vilka initiativ jag ämnar vidta för att ska bidra till civilt styre och demokratisering av . har genom vårt utvecklingssamarbete, arbetat aktivt för demokratisering och på att stärka civilsamhället i . Den följer noga den senaste tidens händelser i och den politiska process som pågår. EU har tydligt ställt sig bakom den Afrikanska unionens agerande och påtryckningar, bland annat genom att referera till den afrikanska överenskommelsen om val, demokrati och god samhällsstyrning (African charter on democracy, elections and governance). Den Västafrikanska samarbetsorganisationen och presidenterna från , och har besökt landet och talat klarspråk kring de förväntningar har på militären och de politiska aktörerna i . och EU välkomnar detta. En överenskommelse förefaller nu finnas på plats. Vår förhoppning är att en civilledd, inkluderande övergångsregering kan tillsättas som kan styra landet fram till valen . Skulle en fredlig övergång till konstitutionell ordning genomföras blir detta ytterligare en tydlig indikation på ett ökat afrikanskt ansvarstagande för grannländers politiska och demokratiska utveckling. Det finns anledning för att fortsatt ge stöd till demokratiseringen i . Den förra regeringen beslutade att fasa ut samarbetet med . Det var ett olyckligt beslut, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i landet som snarare kallar på stöd för demokratisk utveckling och moderata krafter. Som påpekar, har den nya regeringen planerat fortsätta utvecklingssamarbetet med . Skälen är många. är ett av världens fattigaste länder. Vårt bistånd har gått till att stödja en demokratisk samhällsstyrning och en social utveckling som omfattar hela befolkningen, oavsett kön, etnicitet, ålder eller funktionshinder. Vi har bland annat bidragit till att ge en röst åt civilsamhället. Därtill har vi, under de tiotal år som vårt samarbete har varat, gjort insatser för att minska landets sårbarhet för klimatförändringar och ökat livsmedelssäkerheten, Vi har stött vattenförsörjning, program för dricksvatten och sanitet skogsbruk. Insatser som inte minst höjer fattiga människors, särskilt kvinnors och flickors inkomster och säkerhet. Detta är, liksom stöd till civilsamhället ju är, ett viktigt bidrag till demokratiseringen av landet. Vi har sett att det svenska engagemanget gjort skillnad i ett av världens fattigaste länder. Detta vill vi fortsätta med.
frs · H21250 · 2014-11-18 00:00:00 — Dnr N2014/4617/TE Svar på fråga 2014/15:50 av (S) Direkttåg mellan och / har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att med en omfattande och välfungerande tågtrafik på sträckan – /upprätthålla regionens utvecklingsförutsättning. Jag har full förståelse för att många blir besvikna när tåglinjer läggs ned. SJ startade en direkt förbindelse från till via och genom att förlänga ett morgontåg från . Trafiken bedrivs som en del av SJs kommersiella trafik. Beläggningen trafik är enligt SJ mycket låg, vilket har medfört att SJ inte längre anser sig kunna bedriva trafiken på kommersiell grund. Efter att den nya kollektivtrafiklagen trätt i kraft ges nya möjligheter för två eller flera regionala kollektivtrafikmyndigheter att i samverkan organisera länsöverskridande kollektivtrafik i form av exempelvis tågtrafik i de fall trafiken är ägnad att tillgodose resenärernas behov av arbetspendlande. Det finns således möjlighet för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna att organisera en väl fungerande kollektivtrafik i regionen även i de fall resandeunderlaget inte räcker till för att motivera en kommersiellt bedriven tågtrafik. Samarbetsregeringen prioriterar järnvägen genom att stärka järnvägsunderhållet med ytterligare ca . Regeringen avser även vidta åtgärder för att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. En fungerande järnväg för både gods och persontransporter är en del i regeringens politik för att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet .
frs · H21251 · 2014-11-19 00:00:00 — Dnr U2014/6661/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:51 av (FP) Neddragningar på har frågat mig på vilket sätt jag motiverar miljonbesparingar på . Regeringen föreslår i budgetpropositionen (avsnitt 9.9.1 Fler i högskolan) en utbyggnad av antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor samt vissa enskilda utbildningsanordnare. Medel motsvarande 5 000 nya utbildningsplatser avsätts och till 2018 trappas satsningen upp med medel motsvarande 14 300 utbildningsplatser. Satsningen på fler utbildningsplatser avser utbildningar där efterfrågan på utbildad arbetskraft bedöms öka snabbare än tillgången och där regeringen måste säkra kompetensförsörjningen inom för samhället avgörande sektorer. Utbyggnaden omfattar även övriga utbildningar i högskolan. Fördelningen av resurser mellan lärosätena beslutas regleringsbrev. Av budgetpropositionen framgår därför inte hur lärosätenas anslagsutveckling påverkas av utbyggnaden och dessa medel bör tas med i bedömningen. avser regeringen att medlen för de nya utbildningsplatserna bör ingå i respektive lärosätes anslag för grundnivå och avancerad nivå samt anslaget för enskilda utbildningsarnordnare.