ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112575 · 2014-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:575 av (FP) Den humanitära situationen i har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka vårt humanitära stöd till . Den humanitära situationen i är fruktansvärd. 10 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd och mer än 6,5 miljoner har flytt sina hem. grannländer har på ett generöst sätt tagit emot stora grupper syriska flyktingar. Flera insatser pågår för att stödja de flyktingmottagande länderna. Det är centralt att såväl humanitära insatser som insatser av utvecklingskaraktär kan genom- föras och att insatserna går hand i hand. Insatserna måste dels stödja flyktingarna men även bidra till att stödja värdsamhällena i grannländer där stora delar av de syriska flyktingarna bor. har sedan krisen inleddes bidragit med omfattande humanitärt stöd till de som drabbats av konflikten i . Sammanlagt har bidragit med i humanitärt stöd sedan krisen inleddes. Detta stöd har riktats till insatser i såväl som i de flyktingmottagande grannländerna. bidrog med till de humanitära insatserna i och dess grannländer. Vi kommer givetvis fortsätta bidra med detta riktade stöd och vid givarkonferensen i lovade att bidra med till de humanitära insatserna kopplade till Syrienkrisen. Utöver detta är en av de största givarna av icke-öronmärkt stöd till FN:s humanitära organisationers kärnbudgetar. Detta bidrar till att ge dessa organisationer en flexibilitet att snabbt agera där behoven är som störst. Detta innefattar även insatser i närområdet. har även bidragit med stöd av utvecklingskaraktär, främst med fokus på mänskliga rättigheter och demokrati i . Regeringen undersöker möjligheterna att även bidra med utvecklingsstöd till de länder i regionen runt som mottagit stora grupper flyktingar, utöver vårt humanitära bistånd i och omkring , vilket kommer att fortsätta.
frs · H112576 · 2014-04-24 00:00:00 — Dnr Ku2014/887/KA Svar på fråga 2013/14:576 av (S) Center har frågat mig om regeringens besked kvarstår om en ny plats ska hittas för ett Center och om de som regeringen utlovar ska ses som nya kulturpengar, eller om de kommer att tas från annan kulturverksamhet. tecknades en avsiktsförklaring mellan och om att gemensamt verka för byggandet av ett Center på Blaiseholmen vid i . Centret kan förväntas få en betydande roll för forskning och utbildning och bli en central funktion för kultur och vetenskap. Regeringen avser att bidra till driften av verksamheten och tillförs nya medel i kulturbudgeten med ett statligt bidrag på , när verksamheten beräknas inledas 2018.
frs · H112577 · 2014-04-24 00:00:00 — Dnr Ju2014/2748/Statssekr Svar på fråga 2013/14:577 av (KD) Rätt till försäkringar för vuxna och barn med NPF-diagnoser har frågat statsrådet hur hon ser på att så många barn och vuxna med neuropsykiatriska diagnoser inte kan få del av samma försäkringsskydd som de flesta andra. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I den försäkringsavtalslag som trädde 2006 framgår att en utgångspunkt är att alla ska ha möjlighet att få ett försäkringsskydd på goda villkor. Ett försäkringsbolag får därför inte vägra någon att teckna en personförsäkring som bolaget normalt tillhandahåller, om det inte finns särskilda skäl för vägran. Det innebär dock inte att det är möjligt att meddela privata försäkringar i alla fall, bl.a. eftersom premien för varje försäkring ska täcka de skador som kan förväntas drabba det försäkrade kollektivet. Vissa av problemen med att få teckna en försäkring kan grunda sig i att försäkringsbolag över- eller misstolkar sådan hälsoinformation som hämtas in från sjukvårdsjournaler. infördes det bestämmelser som begränsar försäkringsbolagens tillgång till sådan information. Trots de vidtagna åtgärderna är den fråga som pekar på fortfarande angelägen. Det är viktigt både för enskilda och för samhället att den lagstadgade rätten till en försäkring fungerar som det var tänkt. Inom pågår därför ett arbete med att initiera en översyn av dessa frågor. Beslut om detta bör kunna fattas .
frs · H112578 · 2014-04-28 00:00:00 — Dnr Ju2014/2752 Svar på fråga 2013/14:578 av (S) Statslösa palestinier har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för en förnyad bedömning av förutsättningarna för att avvisa statslösa palestinier till . Inledningsvis vill jag understryka att regeringen inte har någon roll i den process som omfattar prövningar av asylansökningar. Det innebär att jag inte får ingripa i eller påverka ansvariga myndigheter eller domstolar i handläggningen av enskilda ärenden. Allmänt kan dock följande sägas. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med utlänningslagen. Asylsökande som befinner sig i och som bedöms vara flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande, har rätt till uppehållstillstånd. I den prövning som görs ska och migrationsdomstolarna även beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Enligt förarbetena till utlänningslagen bör ett beslut om avvisning eller utvisning inte meddelas om det inte kan verkställas. Sammanfattningsvis kan sägas att det nuvarande regelverket ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Mot bakgrund av ovanstående finner jag inte behov av att vidta någon åtgärd med anledning av fråga.
frs · H112579 · 2014-04-29 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112580 · 2014-04-30 00:00:00 — Dnr Ju2014/2801/Statssekr Svar på fråga 2013/14:580 av (S) Årsbesked från kronofogden har frågat finansministern varför inte kronofogden lämnar årsbesked till dem som har skuldsanering via kronofogden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Ett beslut om skuldsanering ska ange vilka fordringar som omfattas, vilket belopp som ska fördelas mellan borgenärerna och en betalningsplan som visar när och hur pengarna ska betalas. En skuldsanering ska verka rehabiliterande och det är därför gäldenärens ansvar att betala till borgenärerna i enlighet med betalningsplanen. Det finns inte någon offentlig kontroll av att planen följs och har följaktligen ingen möjlighet att lämna ett sådant besked till gäldenären som efterfrågas av . skuldsaneringsutredning har lämnat förslag som innebär förändringar i skuldsaneringsförfarandet för att förenkla för gäldenären. Utredningen föreslår bl.a. att gäldenären ska betala ett visst månatligt belopp till en betalningsförmedling som ska administreras av . Utbetalningar till borgenärerna ska ske från myndigheten en gång . Det föreslås också att myndigheten kvartalsvis ska kontrollera och informera parterna om hur betalningsplanen följs. Förslagen bereds med prioritet i .
frs · H112581 · 2014-04-30 00:00:00 — Dnr A2014/1697/A Svar på fråga 2013/14:581 av (S) Arbetslöshetens har frågat mig mot bakgrund av vilka fakta och argument har jag och regeringen varit så passiva och ointresserade av arbetslösheten i . Jobben är regeringens viktigaste fråga. har antalet sysselsatta ökat med över 250 000 personer. har den näst högsta sysselsättningsgraden och den lägsta långtidsarbetslösheten i EU. arbetsmarknad har utvecklats relativt starkt trots utdragen lågonjunktur. Detta har inte hänt per automatik utan är ett resultat av regeringens reformer. För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden har regeringen i budgetpropositionen föreslagit åtgärder för sammanlagt för att stödja tillväxt och varaktigt öka sysselsättningen. Dessutom har satsningar gjorts som stärker företagens konkurrenskraft, ökar arbetskraftsutbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen har infört ett nytt stöd för yrkesintroduktionsanställningar vilket väntas underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och trygga arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. Anställningarna innebär att arbete kombineras med utbildning och handledning. Regeringen bedömer att yrkesintroduktionsanställningarna har potential att bidra till att underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga och därigenom minska ungdomsarbetslösheten. är ett av de län som kommer att få del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Initiativet innebär att tilldelas ca , exklusive den nationella medfinansieringen, för att bekämpa ungdomsarbetslösheten i tre särskilt utsatta regioner. Regeringens avsikt är att sysselsättningsinitiativet för unga ska genomföras som en del av ett nationellt program för Europeiska socialfonden –2020. Regeringens ambition är att sysselsättningsinitiativet för unga ska bidra till att reellt påverka sysselsättningen bland unga i dessa regioner. Regeringen har även i vårpropositionen presenterat förslag för kunskap som stärker arbetskraften och ytterligare förbättrat företagsklimat. Ovan har jag beskrivit några av regeringens satsningar inom arbetsmarknads-, närings- och utbildningspolitiken. Dessa satsningar kommer att få ta del av och de kommer att bidra till att minska arbetslösheten. Sammantaget är regeringens politik inriktad på att bidra till fler jobb på hela arbetsmarknaden och till att nå regeringens mål om full sysselsättning.
frs · H112583 · 2014-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:583 av (S) Konferens om kärnvapen har frågat om vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att ska kunna bidra till att konferensen i om kärnvapens humanitära konsekvenser ska kunna nå framgång. verkar för en kärnvapenfri värld. Vi är övertygade om att ett regionalt eller globalt kärnvapenkrig skulle få katastrofala konsekvenser, och om detta kan inte råda någon tvekan. Utmaningen är - förutom att förhindra vidare spridning av dessa vapen – att övertyga kärnvapenmakterna om att det ligger i deras säkerhetspolitiska intresse att successivt minska sina arsenaler. Det är på dem det huvudsakliga ansvaret för nedrustningen ligger. Vi uppmanar därför att särskilt engagera kärnvapenmakterna inför konferensen i . För svensk del fortsätter arbetet med att påverka de stater som innehar kärnvapen. Det är bara på det viset vi i praktiken kan göra framsteg och bygga trovärdighet i nedrustningsarbetet. Låt mig ge några exempel på vad vi gjort på nedrustnings- och beslutade regeringen om bidrag till övervakning av kärnenergiöverenskommelsen med . Vi tillhör dem som tydligast arbetat för en diplomatisk lösning när det gäller de nukleära frågorna med . deltog statsminister och jag själv i ett topp- möte i , Summit, för att öka säkerheten kring höganrikat uran och upparbetat plutonium. stod värd för ett möte i för en särskild grupp med auktoriteter på området som skapats för att driva arbetet framåt gällande ikraftträdandet av det fullständiga provstoppsavtalet CTBT. I detta nu deltar i det tredje förberedande mötet inför icke-spridningsfördragets (NPT)översynskonferens . kommer där verka för genomförande av gjorda åtaganden inom samtliga NPT:s tre pelare – kärnvapennedrustning, icke-spridning, och fredlig användning av kärnenergi. Dessa pelare är ömsesidigt förstärkande och grundläggande för att driva det internationella icke-spridnings- och nedrustningsarbetet framåt. Det finns ingen enkel väg till en värld fri från kärnvapen. Konkret nedrustning kräver kontinuerligt, tålmodigt och sakligt arbete. kommer att fortsätta med detta arbete.
frs · H112584 · 2014-04-30 00:00:00 — Dnr Ku2014/929/MFI Svar på fråga 2013/14:584 av (S) TV4:s nedläggning av lokala redaktioner har frågat mig om jag är beredd att skärpa kraven på sändningstillstånd för TV4 för att tillgodose regional bevakning. fråga förefaller bygga på ett missförstånd. Som jag har redogjort för i svar på tidigare fråga är det inte regeringen som ger TV4 sändningstillstånd, utan Myndigheten för radio och tv. Myndighetens tillståndsgivning regleras i radio- och tv-lagen. Enligt lagen får beslut om tillstånd inte innehålla andra programrelaterade villkor än dem som den sökande har godtagit.
frs · H112587 · 2014-04-30 00:00:00 — Dnr Ju2014/2917/Statssekr Svar på fråga 2013/14:587 av (S) Växande skulder har frågat mig genom vilka åtgärder jag avser att minska antalet skuldsatta och deras samlade skuld. Tillgången till krediter ökar människors möjligheter att planera och ordna sin ekonomi. kan skuldsättning leda till problem. Människor som inte klarar av att betala sina skulder hamnar på ett sluttande plan mot överskuldsättning, sociala problem och utanförskap. Regeringen ser allvarligt på detta och bedriver ett aktivt arbete för att motverka överskuldsättning i samhället. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att bl.a. stävja utvecklingen mot fler och fler obetalda snabblån. Några exempel är att från kan ta ut en sanktionsavgift på av näringsidkare som lånar ut pengar utan att tillräckligt noggrant undersöka om konsumenten kommer att kunna betala tillbaka lånet och att det införs tillståndsplikt för snabblåneföretagen. Arbetet med att minska överskuldsättningen i samhället kommer även fortsättningsvis att vara en prioriterad fråga för regeringen. presenterade två utredningar förslag på hur överskuldsättning ytterligare kan motverkas och hur samhället kan underlätta för överskuldsatta att komma på fötter igen. Bland annat föreslås förbättrade möjligheter för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning som ska lämna förslag som underlättar för överskuldsatta företagare att kunna starta om på nytt eller fortsätta med förnyad kraft.
fr · H111591 · 2014-05-06 00:00:00 — Fråga 2013/14:591 Kassaregisterkrav i konflikt med elsäkerhetskrav av (MP) till Näringsminister (C) måste torg- och marknadshandlare som tidigare haft ett generellt undantag använda sig av kassaregister. I propositionen som ledde till den nya lagstiftningen framställs det av regeringen som att både de tekniska och ekonomiska konsekvenserna för de berörda företagen var överkomliga. Kassaregister och kontrollenheter som uppfyller föreskrivna krav skulle gå att köpa från ca . Med en livslängd skulle den årliga kostnaden bli låg. Den ökade efterfrågan på kassaregister skulle också få leverantörerna att förbättra sina produkter. de gröna gjorde inte samma bedömning som regeringen utan föreslog att undantaget skulle få finnas kvar i väntan på en grundligare utredning om hur man skulle kunna förbättra konkurrensen och skattekontrollen hos torg- och marknadshandeln. Det har , efter snart med den nya lagen, blivit uppenbart att regeringens underlag inte överensstämde med verkligheten. Flertalet kassaregister och kontrollenheter är inte gjorda för utomhusbruk. Att använda dessa utomhus strider enligt mot elsäkerhetsregler. om att följa den nya lagstiftningen har många torg- och marknadshandlare ovetandes köpt kassaregister som inte är godkända. Kassaregister och kontrollenheter som får användas utomhus är dyrare i inköp än vad regeringen förespeglade i sin proposition till . Leverantörerna av kassaregister har heller inte svarat upp med produktutveckling eller lägre priser. Trots dessa problem signalerar att de kommer att påföra kontrollavgifter à på de handlare som inte har något kassaregister, för att de är rådvilla om vilka kassaregister de kan använda eller för att de inte kan bära den mycket högre, än vad regeringen förespeglade, kostnaden för inköp. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta med anledning av det uppkomna läget?
fr · H111592 · 2014-05-06 00:00:00 — Fråga 2013/14:592 mål och förslag av (S) till Statsrådet (C) lade den så kallade fram förslag för ett med en bättre och mer hållbar energihushållning. I förslagen fanns mål och föreslogs medel för att 2020 skulle använda mindre energi, värma bostäder helt utan olja, använda 40–mindre diesel och olja i transporter och minska industrins oljeanvändning med 25–. Givetvis försvann dessa förslag i den borgerliga papperskorgen men frågan är vad som kom i stället. Genom vilka andra förslag har den borgerliga regeringen och statsrådet gjort sitt för att uppnå målsättningar?
fr · H111593 · 2014-05-06 00:00:00 — Fråga 2013/14:593 Arbetsförmedlingens hantering av EBO-flyktingar av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) När människor flyttar sprids arbetskraft, kunskap och idéer, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. Men det tar för många nyanlända flyktingar och invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden. En framgångsrik jobbpolitik spelar en central roll för att bryta segregationen. Sedan etableringsreformen trädde i kraft har Arbetsförmedlingen ett ansvar att erbjuda nyanlända bosättning i de kommuner de har störst möjlighet att få en anställning. Det innebär att Arbetsförmedlingen ansvarar för att ta fram bosättningsunderlag och anvisning till en kommun för de personer som har rätt till etableringsplan och vill ha stöd med att hitta boende. Tyvärr visar verkligheten att Arbetsförmedlingen varken har fått rätt resurser för att utföra uppdraget eller rätt verktyg. Enligt Arbetsförmedlingens bosättningsenhet finns det ca 11 000 öppna ärenden om behov av anvisad bosättning. Denna väldiga ärendebalans är ett stort problem. Snabb bosättning är en nyckel till att fokus kan flyttas från praktiska frågor till den nyanländes väg till egen försörjning. Vidare är Arbetsförmedlingens prioriteringsordning, där personer som befinner sig på anläggningsboende (ABO) prioriteras före personer som har eget boende (EBO), mycket olycklig. Med en ärendebalans på ca 11 000 innebär det att EBO-flyktingarna i praktiken inte kommer att kunna räkna med något stöd för att få en anvisad bosättning. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsminister följande: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att Arbetsförmedlingen ska kunna klara av att beta av den stora kön av nyanlända personer som väntar på att få hjälp med en anvisad bostad?
fr · H111594 · 2014-05-06 00:00:00 — Fråga 2013/14:594 Rättegång mot svensk journalist i Kosovo av (S) till Utrikesminister (M) Milaim är en svensk journalist med albansk bakgrund. Han har arbetat länge med så kallad grävande journalistik, bland annat för programmet för SVT, för att avslöja missförhållanden i det svenska samhället. tillbaka är Milaim verksam i Kosovo med syftet att avslöja korruption och andra samhällsproblem där. Hans arbete har på olika sätt förhindrats och försvårats av myndigheter i landet, genom att man till exempel har beslagtagit Zekas dator och telefon. har Milaim åtalats för sin verksamhet. Han är orolig över att rättegången inte blir opartisk med tanke på de svårigheter han mött i sitt arbete. Ett sätt att öka möjligheterna till en rättvis rättegång är att hans fall uppmärksammas internationellt, exempelvis genom att personal från den svenska ambassaden följer rättegången på plats. Avser utrikesministern att vidta några åtgärder för att Milaim ska få en rättvis rättegång, genom exempelvis närvaro av svensk ambassadpersonal vid rättegången?
fr · H111595 · 2014-05-06 00:00:00 — Fråga 2013/14:595 Avgifter i skolan av (S) till Utbildningsminister (FP) Enlig skollagen ska skolan vara gratis för våra barn, vilket innebär att skolorna endast undantagsvis får ta ut en obetydlig avgift exempelvis för någon aktivitet. Så är det tyvärr inte . Det är allt vanligare att eleverna ska ha med sig frukt, matsäck, avgift för utflykt och liknande, också när aktiviteterna är schemalagda och rimligen borde bekostas av skolan. Även om det rör sig om små summor kan det vara betungande för en förälder som lever under små ekonomiska omständigheter. Den höga arbetslösheten i landet och sänkta ersättningsnivåer vid arbetslöshet och sjukdom innebär att allt fler personer är beroende av försörjningsstöd, vilket inte ger utrymme för några extra utgifter. Utbildningsministern har i ett frågesvar hänvisat till förarbetena till skollagen, som säger att om kostnaden är regelbundet återkommande kan den sammanlagt bli påfrestande för ett hushåll med svag ekonomi och att det därför krävs att skolan noga överväger när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas. Därför ska det inte finnas behov av att förtydliga regelverket om avgifter. Uppenbart följer inte kommunerna skollagen på denna punkt, vilket har uppmärksammats bland annat i . Därför borde utbildningsministern visa politisk handlingskraft och förtydliga intentionerna i skollagen om avgiftsfri skola. Kan utbildningsministern nu precisera den avgift som är skälig att ta av eleverna?
fr · H111596 · 2014-05-05 00:00:00 — Fråga 2013/14:596 Rättssäkerheten kring företrädaransvaret i skatteförfarandelagen av (MP) till Finansminister (M) Företrädaransvaret i skatteförfarandelagen innebär att en företagare kan bli personligt ansvarig för betalning av bolagets skatter och avgifter om han eller hon inte har sett till att bolaget betalar skatten senast på förfallodagen. Reglerna motverkar syftet med aktiebolagslagens regler om personligt ansvar, som ger företrädare en viss tidsfrist att rädda bolaget. Eftersom ansvar enligt skatteförfarandelagen i praktiken enbart kan undvikas genom att relevanta åtgärder för avveckling av bolaget vidtas senast på skattens förfallodag finns i realiteten inte något begränsat ansvar för ett aktiebolags skatteskulder. Företrädaransvaret leder därför till ett ökat incitament till att bolaget avvecklas och undergräver därmed tidsfristerna i aktiebolagslagen samt kolliderar med syftet bakom aktiebolagsformen. Skatteförfarandelagens särreglering, vilken tillämpas mycket strikt av och domstolarna, skapar förvirring och rättsosäkerhet hos företagare, som kan tro att det räcker att följa aktiebolagslagens bestämmelser för att undvika företrädaransvar. Enligt en genomförd undersökning av Skop för Svenskt Näringslivs räkning visade det sig att få företrädare för aktiebolag känner till att de kan göras personligt betalningsansvariga trots att de följt aktiebolagslagens regler till punkt och pricka. av företagarna angav rätt svarsalternativ, nämligen att avveckling av bolaget eller inledandet av företagsrekonstruktion senast på skattens förfallodag krävs för att undvika företrädaransvar. I annat fall betraktas agerandet som grovt oaktsamt eller uppsåtligt, vilket utgör grund för personligt betalningsansvar. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern ifall han avser att se över denna problematik, till exempel genom att tillsätta en ny utredning alternativt inkludera frågan om företrädaransvar enligt skatteförfarandelagen i den tillsatta arbete.
fr · H111597 · 2014-05-05 00:00:00 — Fråga 2013/14:597 Skattereduktion för såld el av (MP) till Finansminister (M) kallades skatteutskottet och näringsutskottet till ett möte med statssekreterare och medarbetare från angående propositionen Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (prop. 2013/14:151). Vid mötet informerades att regeringens förslag innebär att endast den som levererar sin el gratis ut på nätet kan ta del av skattereduktionen. Detta förtydligades med en bild där det står: Skattereduktionen är ekonomisk kompensation för överskottsel som utan ersättning matas in på elnätet. Dagen efter skriver statsrådet på sin blogg: Just nu sprids det ett par grava felaktigheter och missuppfattningar om detta förslag, som jag vill rätta till och bemöta. skriver vidare: Den som producerar sin egen småskaliga el, och producerar mer än vad man själv behöver, kommer ha rätt till skattenedsättningen om /kWh för den el man själv använder, alldeles oavsett om man skänker bort överskottselen eller lyckas få bra betalt för den av sitt elnätsbolag. Två olika besked ges. säger att skattereduktionen endast gäller den el som levereras gratis, och statsrådet säger att skattereduktionen gäller även den el man får betalt för. Om skattereduktionen enbart skulle gälla den el som levereras gratis skulle det troligen innebära sämre lönsamhet för den med solceller på sitt tak än dagens system med avtal om ersättning för den el som levereras till nätet. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansminster : Omfattar förslaget om skattereduktion bara den el som utan ersättning matas in på elnätet eller även den el som elnätsbolaget betalar för?