ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112722 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2579 Svar på fråga 2013/14:722 av (S) Förändring av kontrolluppgiftsskyldigheten har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att ett krav införs på att kontrolluppgifter undertecknas av behörig firmatecknare, detta för att bekämpa ekobrott och skattefusk. Det lämnas ca 73,9 miljoner kontrolluppgifter , varav ca 17,5 miljoner avser lön, pension och liknande. De kontrolluppgifter som lämnas på papper ska åtföljas av en sammanställning av lämnade kontrolluppgifter. Sammanställningen ska enligt vara undertecknad av behörig kontaktperson. Kontrolluppgifter som lämnas genom filöverföring kan bara lämnas av dem som har e-legitimation. Motsvarande krav finns inte för de kontrolluppgifter som lämnas på diskett, CD eller liknande medium till inläsningscentral. För dem ska dock en kontaktperson anges. Det är riktigt att det förekommer fel i lämnade kontrolluppgifter. Det är frågan om såväl oavsiktliga som avsiktliga fel. De problem som tar upp i sin fråga, nämligen förekomsten av uppsåtligen falska kontrolluppgifter, kan man knappast komma åt genom ett krav på att varje kontrolluppgift ska undertecknas. Ett sånt krav skulle däremot lägga en kraftig administrativ börda på alla arbetsgivare och andra uppgiftslämnare. Kontrollen av underskrifterna skulle dessutom ta resurser i anspråk som annars kan använda för att motverka skattefusk. Någon hemställan från om att införa krav på att kontrolluppgifter ska vara undertecknade har inte kommit in till . Jag har inte heller för avsikt att ta något initiativ till att införa ett sådant krav.
frs · H112723 · 2014-08-06 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112724 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2580 Svar på fråga 2013/14:724 av (S) Skatteupplagsinnehavare har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till förändringar av lagstiftningen om skatteupplag genom att göra tillståndet till upplagshavare personligt, varigenom ingen kan undslippa personligt solidariskt ansvar för skattekrav, eller att lagstifta om fristående, auktoriserade skatteupplag, varvid endast företag som uppfyller vissa godkända krav ska få lagra alkohol- eller tobaksprodukter i obeskattad form. I likhet med anser jag att det är mycket viktigt att bekämpa organiserad brottslighet. I uppdragen till och ingår som en viktig fråga att förebygga och bekämpa brottslighet. beslutade att anta regeringens förslag om ändringar i bestämmelserna om hantering av varor som är belagda med punktskatt (prop. 2013/14:10). De nya bestämmelserna, som trädde i kraft , innebär att får möjlighet att ansöka om företrädaransvar vid s.k. oegentlighetsbeskattning. Fullt personligt ansvar för betalning av en upplagshavares punktskatt skulle i vissa fall innebära att mycket stora belopp skulle kunna påföras företrädaren eller ägaren. I många fall kan det antas att det inte skulle vara möjligt att driva en seriös verksamhet under dessa förhållanden, eftersom mycket få fysiska personer skulle acceptera ett sådant personligt betalningsansvar för de belopp, i vissa fall miljardbelopp, som kan bli aktuella i en upplagshavares verksamhet. Det finns dock skäl att ständigt överväga förändringar i regelsystemet för att motverka skatteundandraganden av oseriösa aktörer. Mot bakgrund av att nya regler har införts har jag inte för avsikt att ta initiativ till förändringar av systemet.
frs · H112725 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2581 Svar på fråga 2013/14:725 av (S) Säkerhet för skatteskulder har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att införa en minsta säkerhet för skattekrav för att minska fusket kring alkohol- och tobaksskatterna. Nya bestämmelser om säkerheter infördes (prop. 2013/14:10). De nya bestämmelserna innebär att en ny beräkningsgrund har införts för upplagshavares säkerhet rörande lagring m.m. Beräkningen förs på aktuellt lager vilket innebär att man lättare har möjlighet att se om den aktuella säkerheten är ställd med rätt belopp. Vidare kommer säkerheten kunna tas i anspråk för fler situationer än vad som har varit fallet. För att säkerheten som sådan ska vara effektiv vad gäller att förebygga fusk bör den uppgå till ett sådant belopp att det är lönsamt att fuska. Detta måste dock vägas mot de kostnader och den administration som ett krav på säkerhet orsakar för aktörerna. har lagstiftat om nya bestämmelser rörande beräkningen av säkerheter. Mot bakgrund av att nya regler har införts har jag inte för avsikt att ta initiativ till förändringar av systemet.
frs · H112726 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2630 Svar på fråga 2013/14:726 av (S) Bankerna och besöksnäringen har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta gentemot bankerna för att förbättra lånemöjligheterna för småföretag i allmänhet och företag inom besöksnäringen i synnerhet. Det är viktigt med ett gott näringslivsklimat med goda villkor för företagen. Det skapar förutsättningar för investeringar och jobb. Regeringen har bl.a. sänkt bolagsskatten och arbetsgivaravgifterna. Regeringen arbetar kontinuerligt med insatser för att möta företagens behov av finansiering, oavsett företagsstorlek. Regeringen har t.ex. infört ett s.k. investeraravdrag som förbättrar möjligheten för privata investerare att tillhandahålla kapital till mindre företag. Därtill genomför staten insatser för att stärka möjligheterna för bärkraftiga och innovativa verksamheter att finna det start- och utvecklingskapital de behöver. Offentliga insatser är viktiga för att komplettera det privata kapitalet. Regeringen arbetar aktivt med att utveckla de offentliga finansieringsinsatserna bl.a. genom sammanslagningen av och . Genom etablerandet av har regionalfondspengar från EU fonderats och används till regionala investeringar där totalt har investerats i ca 150 bolag . För den kommande sjuårsperioden avsätts upp mot till kapitalförsörjning för företrädesvis små och medelstora företag i regionalfondsprogrammen för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Inom ramen för landsbygdsprogrammet finns möjlighet för företag att få stöd till investeringar kopplade till turism. Landsbygdsprogrammet omfattar –2020, varav är nationella medel. Inom programmet finns som kommer att kunna sökas för investeringar i bl.a. turism. Därutöver finns i programmet särskilda medel för investering i turisminfrastruktur samt projektmedel och stöd för kompetensutveckling för företag på landsbygden. Regeringen fortsätter sitt arbete med att förbättra företagens investeringsklimat och tillväxtmöjligheter för en växande besöksnäring och ökat företagande. Regeringen har dock inga planer på att vidta några initiativ gentemot bankerna för riktade insatser mot besöksnäringen. Fokus för regeringens åtgärder för banksektorn har varit att förstärka det finansiella systemets motståndskraft. Ett stabilt finansiellt system gynnar hela samhällsekonomin, inklusive näringslivet och besöksnäringen, eftersom finansiella kriser kan slå hårt mot företagens finansieringsmöjligheter.
frs · H112727 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2583 Svar på fråga 2013/14:727 av (S) Interimistiskt återkallande av skatteupplagstillstånd har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att ge möjlighet till återkallande utifrån något av det som uppges vara förslag om att en särskilt kvalificerad handläggare som är granskningsledare ska kunna interimistiskt återkalla rätten att hålla ett skatteupplag alternativt att granskningsledaren ska kunna lämna in en ansökan om återkallande till förvaltningsrätten. Det är viktigt att bekämpa den grova organiserade brottsligheten inom punktskatteområdet. har ansvar för att fortlöpande pröva frågan om förutsättningar för ett godkännande som upplagshavare alltjämt föreligger. Om erhåller information om att det sker förändringar av de förhållanden som legat till grund för ett godkännande som upplagshavare, åligger det att bedöma om denna information föranleder vidare utredning och överväga att fatta beslut om återkallelse av det aktuella godkännandet. Detta gäller samtliga omständigheter som kan vara av betydelse för godkännandet. Det är angeläget att snabbt och effektivt, framför allt mot bakgrund av att det ofta är fråga om snabba händelseförlopp och stora värden, kunna besluta om återkallelse av ett godkännande som upplagshavare. Jag har dock inte för avsikt att vidta något initiativ till en så pass ingripande åtgärd som ett interimistiskt beslut i enlighet med vad frågeställaren föreslår.
frs · H112728 · 2014-08-05 00:00:00 — Dnr N2014/3215/E Svar på fråga 2013/14:728 av (MP) Elnät för förnybar el har frågat om jag anser att underlaget är tillräckligt för att regeringen ska kunna ta beslut om en ny förordning och att underlaget ger det incitament som behövs för att få till en ökad takt av investeringar och utbyggnad av smarta nät. Bakgrunden till frågan är den pågående översynen av bestämmelserna om elnätsbolagens intäktsramar. Elnäten har en viktig roll i energisystemet och elnätsverksamhet kännetecknas av att vara ett s.k. naturligt monopol. För att säkerställa en god leveranskvalitet och värna kundens ställning är därför denna del av elmarknaden reglerad. En viktig utgångspunkt i elnätsregleringen och den översyn som sker är att kunderna inte ska behöva betala mer än nödvändigt, som elnätsföretagen ska medges täckning för skäliga kostnader och rimlig avkastning. Regeringen har i propositionen Elnätsföretagens intäktsramar (prop. 2013/14:85) konstaterat att det behövs ett tydligare regelverk när det gäller storleken på de avgifter som elnätsföretagen får ta ut av sina kunder. Bakgrunden har varit den osäkerhet om rättsläget som har rått allt sedan elmarknadsreformen och som bland annat har medfört utdragna domstolsprocesser kring elnätsregleringen. Genom beslut att anta propositionen har det därför införts nya normgivningsbemyndiganden i ellagen (1997:857). Med anledning av de nya bestämmelserna i ellagen fick Energimarknads-inspektionen i uppdrag att utreda och lämna förslag till förordningsändringar med stöd i de nya bemyndigandena. I uppdraget ingick bl.a. att jämföra olika metoder för att beräkna kapitalkostnader och beskriva för- och nackdelarna med respektive metod. I arbetet har inspektionen inhämtat synpunkter från en rad berörda aktörer. har därefter varit ute på remiss. Jag kan konstatera att förslag fått ett brett stöd bland remissinstanserna och jag ser inget i Energimarknads-inspektionens förslag som hindrar eller försvårar för elnätsföretagen att upprätthålla ett effektivt och säkert ledningsnät. Den kritik som framförts i remissrundan kommer i huvudsak från elnätsföretagen och deras intresseorganisation som är negativa till vissa av förslagen, bl.a. eftersom dessa innebär att avkastningen för äldre och kanske redan slutavskrivna tillgångar minskas. förslag bereds inom och regeringen avser att återkomma i frågan .
frs · H112729 · 2014-08-07 00:00:00 — Antagning av folkhögskolestuderande till Polisprogrammet [konvertering pågår]
frs · H112732 · 2014-08-21 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112733 · 2014-08-07 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112734 · 2014-08-07 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112735 · 2014-08-07 00:00:00 — Plasthotet mot haven och människan [konvertering pågår]
frs · H112736 · 2014-08-07 00:00:00 — Dnr S2014/5629/SF Svar på fråga 2013/14:736 av (S) Växande sjuktal har frågat mig hur jag avser att hantera de växande sjuktalen. En viktig fråga för regeringen är att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden. Regeringen har därför genomfört en rad åtgärder som syftar till återgång i arbete. Även om det skett en ökning av sjukfrånvaron, så är den totala sjukfrånvaron numera betydligt lägre än vad den var 2006, en utveckling som regeringens sjukförsäkringsreform har bidragit till. Sjukförsäkringen är ett i grund och botten välfungerande system som skapar starka drivkrafter för människor att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen ser allvarligt på att sjukfrånvaron ökar och följer utveckling på området mycket noga. Att öka kunskapen om de bakomliggande orsakerna till utvecklingen med ett ökande antal personer med sjukpenning ser regeringen som väldigt angeläget. Bl.a. har regeringen gett Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att analysera hur sjukförsäkringens utformning och tillämpning förhåller sig till de senaste årens ökning av sjukfrånvaron i psykiska diagnoser. Regeringen har också gett i uppdrag att analysera vilka väsentliga förklaringar det finns till de senaste decenniernas upp- och nedgångar i den svenska sjukfrånvaron. Trots att det skett en ökning, är den samlade sjukfrånvaron alltså på nivåer långt under de som rådde tidigare. Det är angeläget att ta reda på mer om varför sjukfrånvaron ökar. Det arbetet kan sedan ligga till grund för att hitta en långsiktigt stabil nivå i sjukförsäkringen.
frs · H112737 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr Fi2014/2618 Svar på fråga 2013/14:737 av (S) Regeringsskrivelse om internationellt skattefusk har frågat mig om jag avser att lämna en skrivelse till om kampen mot det globala skattefusket. Skatteflykt och aggressiv skatteplanering är internationella problem och samarbete är centralt för att finna fungerande lösningar. Ett starkt engagemang från bl.a. G20 har bidragit till stora framsteg på global nivå inom ramen för arbete för ökad transparens och informationsutbyte. Regeringen har medverkat i detta arbete. Regeringen har också arbetat aktivt med att bygga ut informationsutbytet på skatteområdet och det arbete som bedrivits i bl.a. har bidragit till att nu har ett sådant utbyte med ett stort antal i detta sammanhang viktiga länder. EU-arbetet, där har varit drivande i flera frågor, har bl.a. resulterat i nya direktiv om administrativt samarbete och sparande. Kommissionen förhandlar med bl.a. och om åtgärder motsvarande det nya sparandedirektivet. Regeringen stödjer och G20:s projekt om skattebaserodering och flyttning av vinster (BEPS) och deltar aktivt i projektet. De första förslagen ska presenteras i anslutning till G20:s finansministermöte . skatteutskott höll en öppen utfrågning under vilken information om utveckling lämnades. Ett omfattande arbete pågår alltså och har redan börjat generera resultat. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att ta några initiativ till att lämna en skrivelse om kampen mot globalt skattefusk.
frs · H112738 · 2014-08-07 00:00:00 — Dnr S2014/5630/PBB Svar på fråga 2013/14:738 av (S) Bostadsbrist har frågat mig vilka direkt bostads- och hyresrättsproducerande åtgärder jag avser att vidta. Under alliansregeringens första mandatperiod avvecklades de kostnadsdrivande och osunda produktionssubventioner som lämnades till bostadsbyggandet. Därutöver lades mycket arbete ned på att se över allmännyttans villkor och roll. Genom de lagändringar som i bred enighet beslutades av utjämnades förutsättningarna för allmännyttiga och privata fastighetsägare som risken för en omfattande statsstödsprocess från sida undanröjdes. Under alliansregeringens andra mandatperiod har fokus legat på förbättrade plan- och byggregler, snabbare processer m.m. i syfte att främja såväl konkurrens som bostadsbyggande. Enligt senaste analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden ökade bostadsbyggandet även , då nära 10 000 bostäder påbörjades (indikatorer, ). Antalet påbörjade bostäder bedöms öka och . påbörjas enligt 37 000 bostäder och 40 500 bostäder, inräknat nettotillskott genom ombyggnad. konstaterar också att bostadsbyggandet har ökat snabbt efter den stora minskningen i anslutning till finanskrisen. Antalet påbörjade bostäder under de senaste fyra kvartalen var fler än . I var ökningen . 2013 färdigställdes fler hyresbostäder, , än bostadsrätter, . Fler hyresbostäder än bostadsrätter påbörjades 4:e kvartalet 2013–1:a kvartalet 2014. Regeringen har sett över, eller ser över, i stort sett alla de hinder som branschen och kommunerna har lyft fram och har regeringen presenterat den största reformagendan på mycket länge genom de drygt 112 förslag som har beslutat om. Jag vill i detta sammanhang påminna om att Socialdemokraterna i röstade ner flera viktiga förslag i planpropositionen som skulle kunnat förkorta planprocessen och således också främja byggandet av nya bostäder. Allt är dock självfallet fortfarande inte bra. Byggandet behöver öka ytterligare då bostadsbristen är stor på många håll. siffror och analys visar dock att utvecklingen är på rätt väg. Det finns ingen enskild åtgärd varigenom man med ett alexanderhugg löser alla problem, vare sig i bostadspolitiken eller inom något annat politikområde. Genom att metodiskt avskaffa de problem av olika slag som finns på bostadsbyggandets hinderbana är det dock möjligt att skapa förutsättningar för ett hållbart bostadsbyggande på den nivå som är nödvändig.
frs · H112739 · 2014-08-07 00:00:00 — Dnr Ku2014/1310/MFI Svar på fråga 2013/14:739 av (MP) Framtiden för tidningen 8 SIDOR har frågat mig om jag avser att utreda frågan vidare om tidningen 8 SIDOR kan bli en del av public service-uppdraget, och om inte, på vilket sätt jag avser att säkerställa att den publicistiska produkten tidningen 8 SIDOR även fortsättningsvis kan vara en läsbar nyhetstidning. Regeringens ställningstaganden när det gäller tidningen 8 SIDOR framgår av propositionen Lättare att läsa (prop. 2013/14:134). har i promemorian Tidningen 8 SIDOR:s möjliga framtid inom ramen för ett public service-uppdrag analyserat möjligheten att säkerställa en fortsatt utgivning av 8 SIDOR som en del av ett public service-uppdrag. Promemorian, som utarbetades efter att gav regeringen till känna att en sådan utredning borde ske, skickades på remiss till ett antal berörda instanser . Remissvaren ska ha kommit in till . Frågan är således under beredning. När beredningen är avslutad är avsikten att återkomma till med anledning av tillkännagivandet.
frs · H112740 · 2014-08-14 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112743 · 2014-08-15 00:00:00 — Dnr S2014/5680/FS Svar på fråga 2013/14:743 av (MP) Ersättning till tvångssteriliserade har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att personer som vid könskorrigering tvingats till sterilisering ska få skadestånd för detta. Justitiekanslern () underrättade om att JK mottagit anspråk på skadestånd av staten från 142 sökande som i samband med ansökan om byte av könstillhörighet har steriliserats med anledning av det steriliseringskrav, som könstillhörighetslagen tidigare innehöll. tidigare hade RFSL överlämnat en skrivelse till mig om rätten till ersättning för dessa personer. Hanteringen av RFSL:s skrivelse har avvaktat JK:s beslut i skadeståndsfrågan. JK beslutade att avslå de totalt 161 anspråk på skadestånd av staten, som inkom . vidtar arbetet med att analysera de överväganden som JK redogjort för i sitt beslut samt inleda beredning inom av det ärende med ersättningsanspråk som 2013 överlämnades av RFSL. Jag har inte för avsikt att fatta några beslut i frågan förrän detta arbete har kunnat slutföras.
frs · H112744 · 2014-08-12 00:00:00 — Dnr S2014/5697/EIS Svar på fråga 2013/14:744 av (MP) Konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (CESCR) har frågat mig vilka skäl ligger till grund för beslutet att inte underteckna tilläggsprotokollet till Konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (CESCR). anslöt sig till konsensus när antog tilläggsprotokollet om enskild klagorätt. Vi höll då en röstförklaring som förklarade inställning till protokollet. I korthet innebär förklaringen att inte var övertygat om att enskild klagorätt var det bästa sättet att främja de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, bl.a. därför att karaktären på dessa rättigheter ofta gör det svårt att med precision ange när en kränkning ska anses ha begåtts. Den bedömningen kvarstår. tar sina internationella åtaganden på stort allvar. Det är viktigt att känna till konsekvenserna av ett avtal innan det ingås. Därför är regeringen utifrån nuvarande omständigheter inte beredd att signera eller ratificera tilläggsprotokollet. avser att noga följa den praxis som skapas när det gäller enskildas klagorätt kopplat till protokollet som trädde i kraft .
frs · H112747 · 2014-08-22 00:00:00 — Dnr Ju2014/4981/Statssekr Svar på fråga 2013/14:747 av (MP) Lagen om medling har frågat mig hur jag ser på mitt och departementets ansvar för att lagen (2002:445) om medling med anledning av brott (medlingslagen) ska tillämpas på det sätt som det var tänkt vid lagens tillkomst. Medlingslagen syftar till att tillgodose kraven på rättssäkerhet när medling anordnas av staten eller en kommun. Syftet med medling är att gärningsmannen ska få ökad insikt om brottets konsekvenser och att brottsoffret ska ges en möjlighet att bearbeta sina upplevelser av brottet. har kommunerna en skyldighet enligt socialtjänstlagen (2001:453) att sörja för att medling kommer till stånd när ett brott begåtts av någon som är . har i allmänna råd och i handboken som begår brott gett rekommendationer om hur kommunerna ska tillhandahålla medling. har också på regeringens uppdrag utvärderat hur kommunerna arbetar med medling avseende unga lagöverträdare. I uppdraget ingick att analysera om det finns något behov av åtgärder för att stödja medlingsverksamheten. Sedan uppdraget redovisades 2012 har myndigheterna vidtagit ytterligare åtgärder för att bl.a. säkerställa att information om medling verkligen ges. Exempelvis har Polisen förbättrat rutinerna för att ta reda på om gärningsmannen vill bli kontaktad om medling. Vidare har en utredare föreslagit att det ska införas en skyldighet för polis och åklagare att informera målsäganden om förutsättningarna för medling enligt medlingslagen (Ds 2014:14). Förslaget är nu ute på remiss. har också tagit fram en ny promemoria om medling vid ungdomsbrott där bl.a. vikten av samverkan både inom och mellan myndigheterna betonas. I syfte att säkerställa samverkan har regeringen dessutom i en lagrådsremiss föreslagit en lagreglering av samverkan mellan myndigheter och kommuner som handlägger ärenden om unga lagöverträdare. Det är angeläget att lagstiftningen tillämpas på det sätt som lagstiftaren avsett. Först och främst är det emellertid kommunerna och myndigheterna som måste se till att så sker. Jag fortsätter att hålla mig informerad om utvecklingen på området.
frs · H112748 · 2014-08-27 00:00:00 — Dnr U2014/4718/GV Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:748 av (MP) Ekonomiska förutsättningar för spetsutbildningar i teoretiska ämnen har frågat mig om jag avser att agera så att spetsutbildningar i teoretiska ämnen får goda förutsättningar till samordning med universitetsinstitutioner, för att bibehålla kvaliteten på spetsutbildningarna. Riksrekryterande gymnasial spetsutbildning bedrivs i form av en försöksverksamhet. Försöksverksamheten gör det möjligt för gymnasieelever att fördjupa och bredda sig inom ett ämne eller ämnesområde, utöver vad som får förekomma på det nationella program och den inriktning som närmast motsvarar spetsutbildningen. Inom ramen för försöksverksamheten ges eleverna möjlighet att läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. Spetsutbildning är viktig för att ge studiebegåvade elever bättre möjligheter att kunna utvecklas i sin egen takt, men den bör inte innebära högre kostnader än ordinarie gymnasieutbildning. När det gäller kostnader för gymnasielever som antagits till högskolan får lärosätet ersättning för alla studenter enligt vanliga regler.
frs · H112749 · 2014-08-27 00:00:00 — [konvertering pågår]