ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H111633 · 2014-05-20 00:00:00 — Fråga 2013/14:633 Undanröjande av krav på spolplattor för rengöring av båtar av (S) till Miljöminister (C) Våra hav mår dåligt. I mätning efter mätning kan vi konstatera att halterna av giftiga ämnen stiger i landets sjöar, i också i sedimenten. Det handlar om tenn och koppar och andra miljögifter, och det här är ju en väldigt oroande utveckling. Om båtlivet är en bidragande orsak bör naturligtvis även båtägarna och båtklubbarna vara med och ta ansvar. Enligt Havs- och vattenmyndigheten (HaV) står båtlivet endast för av utsläppen i . Det är naturligtvis rimligt att båtägarna ska göra vad de kan för miljön, men vi måste diskutera hur de stora utsläppsbovarna ska minska sina utsläpp. Ändå kretsar debatten till stor del kring båtlivet. En av lösningarna på detta har blivit spolplattor. HaV har utfärdat riktlinjer för krav som kommunerna bör ställa på spolplattor för rengöring av båtbottnar. Många kommunala miljökontor har tagit fasta på HaV:s riktlinjer och gjort dem till tvingande regler. Detta kan innebära stora investeringar för en insats med tveksam verkan. Även för en liten klubb är detta en investering på , något som givetvis båtägaren i slutänden får betala. Förhållandena är mycket olika runt våra kuster. Man kan se åtminstone tre större områden: , ostkusten och samt insjöarna. Påväxningen på båtbottnarna är olika i dessa områden och måste behandlas på olika sätt. Olika områden, båttyper och storlekar kräver sannolikt olika beväxningsbehandling, och därmed måste myndighetskraven utgå därifrån. Trots det föreskriver HaV att spolplattor, med samma standard, ska finnas längs hela våra kuststräckor, alltså även längs och insjöarna, där giftiga bottenfärger är förbjudna och det därför saknas rimliga skäl att uppföra spolplattor. Sådana omotiverade krav innebär inte bara en stor och helt omotiverad ekonomisk belastning för landets båtägare. De riskerar dessutom att undergräva förtroendet och legitimiteten för miljöpolitiken som helhet. Just nu är HaV:s riktlinjer för spolplattor under revidering. Min fråga till miljöministern är därför: Avser miljöministern att agera för att undanröja kraven på spolplattor i delar av där det inte är miljömässigt motiverat att uppföra sådana?
fr · H111634 · 2014-05-20 00:00:00 — Fråga 2013/14:634 Importförbud mot danskt griskött av (S) till Landsbygdsminister (C) av danska grisar bär på den resistenta bakterien MRSA, enligt gjorda stickprovskontroller. Utvecklingen har varit explosionsartad, eftersom bakterien har ökat från år . Även hos människor har antalet smittade ökat kraftigt, från att ha varit 14 personer till 2013. Den danska myndigheten har bekräftat att fyra personer har dött av bakterien. Anledningen till den kraftiga spridningen av MRSA-bakterien i är att antibiotika används i grisfoder och ges vanemässigt av producenter till både sjuka och friska djur, medan i behandlas sjuka grisar individuellt av veterinärer. Man befarar att MRSA-bakterien nu har hittat nya vägar att smitta, eftersom ingen av de fyra döda i har haft direkt kontakt med grisar. Resistenta bakterier är ett allvarligt hot mot människors hälsa och beräknas vara anledningen till 25 000 personers död bara inom EU. Därför borde EU skärpa sina regler och i större utsträckning utgå från försiktighetsprincipen för att skydda människors hälsa. importerar stora mängder danskt griskött . Jag anser att svenska konsumenter måste skyddas från risken att smittas av MRSA. Därför borde försiktighetsprincipen tillämpas och importförbud införas mot danskt griskött. Avser landsbygdsministern att införa ett sådant förbud?
fr · H111635 · 2014-05-21 00:00:00 — Fråga 2013/14:635 Deltagare på av (MP) till Utrikesminister (M) startar (). Talarlistan har enligt uppgifter fastställts av efter förslag från bland andra stiftelsen . I deras förslag till deltagare ingick , och . De är tre viktiga personer bakom avslöjanden av hur amerikansk säkerhetstjänst avlyssnar och samlar in stora delar av världens kommunikation och hur den analyseras. namn rödmarkerades efter granskningen hos UD, vilket anses betyda att personen inte får bjudas in. UD har ännu inte lämnat någon kommentar om varför Snowden inte fick bjudas in. Kommentaren om är att han har diskuterats och behöver diskuteras mer och han finns således inte heller med på listan över talare. Den som återstår är , som själv tackat nej till inbjudan att tala. agerande kan tolkas som att man inte vill att de personer som avslöjat den amerikanska massövervakningen av världens medborgare, företag, organisationer och myndigheter ska få komma till tals i . ska SIF handla om bland annat övervakning och dataskydd. Min fråga till utrikesministern är därför varför ströks från listan på talare vid .
fr · H111636 · 2014-05-22 00:00:00 — Fråga 2013/14:636 Samordningen av Nuonaffären av (S) till Finansminister (M) I samband med utfrågningen av finansministern i ställde undertecknad ett antal frågor kring hur affären samordnats mellan och . Grunden för mina frågor var följande uttalande av finansministern i en intervju i Ekot : Det är klart att vi på också reste ett antal frågor, och det är dessa som sedan återspeglas i vad undrar om, nämligen om man klarar avkastningskravet givet den stora investeringen. Finansministern förklarade detta uttalande med att det avsåg de frågor som restes i samband med upphandlingen av en konsult för att bedöma om den av tänkta köpeskillingen för Nuon var rimlig. Men resultatet av upphandlingen och det bud som sedan lade på Nuon förblev ju enligt finansministerns utsaga i samma utfrågning okänt för honom till , då affären var klar och offentliggjordes. Min fråga till finansministern är därför på vilket sätt medverkan i upphandlingen av konsult för värdering av Nuon gett finansministern underlag för att bedöma om avkastningskrav skulle efter Nuonaffären.
fr · H111637 · 2014-05-26 00:00:00 — Fråga 2013/14:637 Säkrare arbetsmiljö för alla av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) Arbetsmiljöstatistiken blir alltmer ofullkomlig. uppges 44 byggnadsarbetare ha omkommit på sina jobb i . Problemet är att utländsk arbetskraft och anställda i bemanningsföretag inte ingår i statistik. Det saknas också skyddsombud på många mindre arbetsplatser. Arbetsplatser med minst fem anställda måste enligt arbetsmiljölagen ha skyddsombud. Det finns sammanlagt runt 130–140 000 sådana arbetsställen och totalt 97 000 skyddsombud i landet. Men de flesta skyddsombud jobbar på större arbetsplatser. Exempelvis finns sju av tio LO-skyddsombud på arbetsställen med fler än 50 anställda, det vill säga ca 14 000 arbetsställen enligt . Vilka initiativ vill arbetsmarknadsministern ta för att undersöka mörkertalet i fråga om arbetsplatsolyckor och för att skydda utländsk arbetskraft och anställda i bemanningsföretag?
fr · H111638 · 2014-05-26 00:00:00 — Fråga 2013/14:638 Stöd till Bosnien, och av (S) till Statsrådet (M) Översvämningarna i Bosnien, och sägs vara den värsta katastrofen i området . Över 40 människor har mist sitt liv, en miljon saknar rent dricksvatten och uppemot en halv miljon är hemlösa sedan hus har spolats bort eller gjorts obeboeliga av vattenmassorna. Hjälporganisationer från olika länder finns på plats för att ge humanitär hjälp med mat, kläder, mediciner, vattenrening och andra liknande behov. bistår med experter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som bland annat ska bedöma hjälpbehovet och koordinera den hjälp som redan finns på plats. Det sker i samarbete med lokala myndigheter, FN och EU. Det största hjälpbehovet kommer att handla om att bygga upp infrastrukturen, nya bostäder och andra byggnader. Även röjning av minor kommer att vara aktuellt, då de har flutit upp med vattnet. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att aktivt ska delta i återuppbyggnaden av översvämningsdrabbade delar i Bosnien, och ?
fr · H111639 · 2014-05-26 00:00:00 — Fråga 2013/14:639 Extraskatten på sjuka och arbetslösa av (S) till Finansminister (M) Pensionärsskatten är livligt debatterad, inte minst eftersom pensionärerna är en stor väljargrupp och har starka intresseföreträdare i pensionärsförbunden som PRO, SPF, SKPF och SPRF. Få röster talar för de sjuka och arbetslösa. Sjukdom har ingen frivilligt valt och arbetslös har åtminstone inte jag träffat någon som vill vara. har tagit fram aktuella siffror om de sjukas och arbetslösas utsatta ekonomiska situation. En sjukskriven person kan som högst få från . Skatten på den inkomsten är . En person som tjänar lika mycket i månadslön betalar däremot i skatt. Den sjukskrivne betalar alltså omkring 1 500 mer i skatt . En arbetslös har som högst i a-kassa och betalar en skatt på . Men en person som arbetar med samma lön betalar i skatt, vilket är mindre. Även pensionärerna har lägre skatt. För en pension på är genomsnittsskatten . Det är mindre än skatten på sjukpenningen och mindre än skatten på a-kassa. Det är förvisso ett relativt högt belopp i förhållande till vad en vanlig pensionär har men SVT:s exempel illustrerar ändå sjukas och arbetslösas situation. De exempel som jag räknar upp är den verklighet många lever i, högst orättvist. Vad avser finansministern att göra för att förbättra sjukas och arbetslösas situation skattemässigt?
fr · H111640 · 2014-05-26 00:00:00 — Fråga 2013/14:640 Sjukas och arbetsskadades beskattning av (S) till Finansminister (M) Tidningen konstaterar att risken att råka ut för allvarliga arbetsolyckor har mer än fördubblats . Det betyder att 19 personer , eller 132 , får så allvarliga skador att de inte kommer att återhämta sig helt, enligt Försäkrings statistik över godkända arbetsskador. Trots att dödsolyckorna minskat har de allvarligaste arbetsolyckorna totalt sett ökat . Det är främst skador med låg invaliditetsgrad som har ökat, och den största ökningen finns bland unga arbetstagare. Bakgrunden är att arbetslivet har blivit hårdare som arbetsmiljöarbetet rustats ned av både arbetsgivare och regering. Det har lett till att den tidigare trenden med en minskning av allvarliga jobbolyckor nu brutits. Att arbetskraften blivit äldre kan också påverka statistiken. En 55-åring kan få bestående men av ett fall som en 25-åring kan klara utan skador. Risken att drabbas av allvarliga olyckor är ojämnt fördelad på arbetsmarknaden. Män löper betydligt större risk än kvinnor att råka ut för allvarliga olyckor på jobbet. Det beror på att män och kvinnor till stor del jobbar i olika yrken och att olycksrisken är som störst i manligt dominerade jobb, där byggnadsträarbetare och brandpersonal toppar olycksstatistiken. De vanligaste orsakerna till allvarliga jobbolyckor är fall, arbete med maskiner och verktyg samt hot och våld. Statistiken visar också att det är de äldsta och de yngsta arbetstagarna som löper störst risk att skada sig. För de yngre männen handlar det om att skada sig på verktyg eller maskiner. Äldre, framför allt kvinnor, har i stället en kraftigt ökad risk att skadas allvarligt genom att ramla på jobbet. Mot denna bakgrund framstår taket i sjukförsäkringen och den högre beskattningen av de sjukas ersättningar som orättvis och omoralisk. Hur vill finansministern ändra sin orättvisa och omoraliska beskattning av de sjuka och arbetsskadade?
fr · H111641 · 2014-05-26 00:00:00 — Fråga 2013/14:641 Demokratikrav på medlemsstater av (S) till Statsrådet (FP) program Konflikt uppmärksammade demokratins tillstånd i världen. Demokratiseringsvågorna och framåt har ebbat ut , och auktoritära förhållanden tycks åter på modet. I stater där demokratiseringsprocessen aldrig riktigt slutförts och demokratin befästs, som i , går det åt fel håll. Något liknande kanske också kan sägas om . Militären har i och åter inträtt på scenen som räddare när demokratin inte anses fungera. I tycks inte frihandel och marknadsekonomi på något sätt leda in i en demokratisering eller respekt för mänskliga fri- och rättigheter. ekonomiska framgångar gör att många auktoritära stater i främst ser en möjlighet till ekonomisk utveckling utan demokrati. Även i EU och finns problem. De högerpopulistiska partierna växer sig starkare och diskuterar snarare inskränkningar än utvidgningar av mänskliga rättigheter. I har de kommit i regeringsställning med Höyre. är dock kanske det allvarligaste exemplet på en demokrati som glidit mot någon form av enparti/majoritetsstyre med tydliga auktoritära inslag. Brister finns också i fråga om integrationen av olika minoriteter: rysktalande i och samt romerna i flera östeuropeiska stater. EU har tydliga demokratikriterier för stater som vill bli medlemmar. Det behövs uppenbarligen också någon form av kontroll så att även medlemmar upprätthåller demokratin. Med demokrati avses då inte bara allmänna val utan även sådant som oberoende domstolsväsen, fria medier och respekt för såväl individers som minoriteters demokratiska fri- och rättigheter. Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att lyfta frågan inom EU rörande hur medlemsstater styrs och fungerar utifrån samma demokratikriterier som krävs för inträde i gemenskapen?
fr · H111642 · 2014-05-26 00:00:00 — Fråga 2013/14:642 Ekonomisk press på juntan i av (S) till Statsrådet (M) är en vacklande demokrati av det enkla skälet att den thailändska militären aldrig accepterat demokrati som the only game in town. Precis som en gång den turkiska militären har man sett som sin uppgift att försvara någon form av överordnad idé vilken gett militären rätt att när den så tycker ingripa mot politiker, partier och demokratin. Den turkiska militären har menat att kemalismen är överordnad demokratin, i handlar det om kungamakten. Den japanske kejsaren användes på ett liknande sätt av den japanska fascismen för att legitimera dess maktövertagande. Formellt skedde allt i kejsarens namn medan det reellt var militären som tog alla beslut. Kejsaren var bara en marionett. vill militär återigen använda kungen som ursäkt för att ta över makten. I detta spel bör man notera att oppositionen gentemot syskonen , som vunnit demokratiska val, spelar under täcket med militären och kungamakten för att sätta valresultaten ur spel. I en värld av alltmer integrerade ekonomier blir ekonomiska sanktioner också alltmer effektiva. Världssamfundet måste skicka en tydlig signal till odemokratiska krafter genom investeringsstopp, handelsåtgärder med flera ekonomiska sanktioner. Frihandel ska stödja demokrati och frihet. Vilka ekonomiska och handelsmässiga initiativ avser statsrådet att ta från svensk sida, samt inom EU och övriga världssamfundet, för att tvinga militärer tillbaka till barackerna?
fr · H111643 · 2014-05-27 00:00:00 — Fråga 2013/14:643 Införande av en ny yrkesexamen på avancerad nivå samt kuratorslegitimation av (S) till Utbildningsminister (FP) Regeringen har tidigare gett i uppdrag att utreda behovet av en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvård. Detta resulterade i ett betänkande där föreslår att en sådan legitimation införs samt att en legitimationsgrundande yrkesexamen på avancerad nivå i socialt arbete inom hälso- och sjukvård införs. Yrket kurator inom hälso- och sjukvård anses uppfylla alla kriterier som krävs för reglering (såsom akademisk utbildning, självständig yrkesroll, patientkontakt och patientansvar). Förslaget skulle innebära ändringar i bland annat högskoleförordningen och patientsäkerhetsförordningen. Parallellt med denna utredning har det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet antagits på EU-nivå. Enligt direktivet ska en ömsesidig utvärdering av medlemsländernas reglerade yrken genomföras och vara färdigställd . Syftet med översynen av yrkesregleringar är bland annat att ta bort oproportionerliga hinder för rörlighet på den inre marknaden. Alla nya regleringar som tillkommer efter måste uppfylla det så kallade inremarknadstestet, vilket i praktiken innebär att det kommer att krävas en mer omfattande procedur för att införa nya yrkesregleringar . I betänkandet Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande (SOU 2014:19) skriver man bland annat att i praktiken ställer detta stora krav på att åtgärderna analyserats nogsamt redan på förslagsstadiet och beretts med samtliga berörda aktörer i enlighet med gällande rutiner för t.ex. gemensam beredning av EU-frågor inom (s. 456). Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsministern följande. Avser ministern att behandla ärendet med att införa en legitimationsgrundande yrkesexamen på avancerad nivå för kuratorer inom hälso- och sjukvård skyndsamt och på ett sådant sätt att ett beslut, samt ett införande, kan ske före ?
fr · H111644 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:644 Vapenexport till efter militärkupp av (MP) till Utrikesminister (M) Militärkuppen i har mötts av starka reaktioner från , EU och FN. Från officiellt svenskt håll har det varit mer återhållsamma reaktioner. Utrikesminister lyckades få ut en tweet på 133 tecken där han uttrycker ett avståndstagande och en förhoppning om återgång till konstitutionellt styre. Från amerikanskt håll säger utrikesminister att man ska se över sitt militära samarbete med efter militärkuppen. Då är en av de enskilt viktigaste exportmarknaderna för svensk vapenindustri är utrikesministerns milda kritik talande. Moderata ministrar brukar ha svårt att kritisera brott mot mänskliga rättigheter och mot demokratin då svenska vapenaffärer krockar med våra grundläggande utrikespolitiska värderingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern om han anser att det krävs någon översyn av det svenska militära samarbetet efter förra veckans militärkupp i .
fr · H111645 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:645 Miljö- och säkerhetsrisker med ryskt kärnbränsle av (S) till Miljöminister (C) började ryska kärnbränslestavar att provas i svenska kärnkraftsverk med syfte att det ryska bränslet ska bli licensierat för den svenska och europeiska kärnkraftsmarknaden. Bränslet ska levereras till från det ryska statliga eneribolaget . Den norska miljöorganisationen har tidigare avslöjat miljö- och säkerhetsmässiga missförhållanden i ett av . levererar Västeråsföretaget , utan anmärkningar och på ett miljö- och säkerhetsmässigt sätt, vilket får en att fundera på vilka skäl som egentligen finns för att köpa det ryska bränslet. Det ryska bränslet är helt oprövat i den typ av reaktorer som finns i . Min fråga till miljöministern är: Ser miljöministern några miljö- eller säkerhetsrisker med att ersätta bränslet från Västeråsföretaget med det ryska företagets?
fr · H111646 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:646 Sänkta energipriser med ryskt kärnbränsle? av (S) till Statsrådet (C) Svenska är i full färd med att göra affärer med ryska statens energijätte . Affären har skildrats i svenska medier samt varit föremål för debatt i . Västeråsföretaget levererar kärnbränslestavar till som används i de svenska reaktorerna. Vad jag känner till har det inte riktats några anmärkningar gentemot Västeråsföretaget som har medverkat till att nu vill göra affärer med ryska Rosatom. affärer borde vara till nytta för de svenska ägarna, det vill säga de svenska skattebetalarna och de svenska energikonsumenterna. Min fråga till statsrådet är: Vilka sänkningar av elkostnaden kan konsumenterna räkna med till följd av denna affär?
fr · H111647 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:647 Kommunala internationella skolor av (S) till Utbildningsminister (FP) internationella skolor är viktiga för att klara ett globaliserat näringsliv. De ger nödvändiga förutsättningar för familjer till utländska anställda och forskare vid internationella företag som är verksamma i . De skapar också en bredd i utbildningen som uppskattas av många elever. För att vara en internationell skola krävs en internationell läroplan. Men Skolinspektionen tolkar regelverket som att endast fristående skolor får bedrivas med internationell läroplan. Det betyder att skolor som kommunala Lunds internationella skola har belagts med vite , medan fristående skolor utan vidare kan fortsätta sin verksamhet. Samma regler ska gälla för alla skolor. Men regelverket innebär således, så som det tolkas av Skolinspektionen , att kommunala internationella skolor inte tillåts, medan fristående internationella skolor tillåts. Detta är orimligt. Mot bakgrund av det ovan sagda frågar jag utbildningsministern: åtgärder kommer ministern att vidta för att säkra att kommunala skolor får bedrivas med internationell läroplan?
fr · H111648 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:648 Förarbevis för snöskoter av (S) till Statsrådet (M) har genom ett stort antal samlade lagändringar beslutat att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillståndsprövning, tillsyn och registerhållning ska finansieras genom avgifter. Regelgivningen ska däremot finansieras genom skattemedel. Avgiftsintäkterna redovisas till statskassan, varefter myndigheten tilldelas ett anslag för att bedriva tillståndsprövning, tillsyn och registerhållning. Transportstyrelsens avgiftsuttag ska finansiera detta anslag. Myndighetens avgifter ska fastställas enligt självkostnadsprincipen, om inte annat meddelats. Nära hälften av de förarbevis för snöskoter som utfärdas har sin grund i ideella organisationers arbete. Transportstyrelsen har tagit fram en konsekvensbeskrivning avseende avgifter inom vägtrafikområdet. Förslaget kan om det blir verklighet innebära en avgiftshöjning på 1 för de ideella organisationer som har tillstånd att utbilda för snöskoter. Om förslaget blir verklighet kan det innebära slutet för de ideella krafter som byggt upp och skapat dagens förarbevisutbildningar för snöskoter i . Konsekvenserna riskerar att bli förödande för de framtida eleverna, och tillgången på utbildningsplatser runt om i landet kommer att minska. Jag vill därför fråga statsrådet: förslag gällande förarbevisutbildningar i linje med regeringens politik?
fr · H111649 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:649 Inspektioner vid svåra olyckor av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) I byggbranschen inträffade totalt ca 3 400 olyckor . Av dessa olyckor var 679 så allvarliga att de anmäldes till . Det handlar om olyckor som lett till dödsfall eller personskador av olika grad, till exempel frakturer och svåra blödningar. Myndigheten har till uppgift att granska allvarliga olyckor för att visa vad som hänt och ställa krav på arbetsgivaren för att liknande olyckor inte ska hända igen. var det dock bara drygt hälften av dessa anmälda olyckor som ledde till inspektion på plats. Vid 290 av de 679 allvarliga olyckorna skedde aldrig några inspektioner på plats över huvud taget. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att fler allvarliga olyckor ska inspekteras på plats av för att förhindra att liknande olyckor händer igen?
fr · H111650 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:650 Förskolechefers situation av (S) till Utbildningsminister (FP) Regeringen har tillsatt en utredning som ska undersöka hur arbetssituationen för rektorer kan förändras. Syftet är att öka förutsättningarna för rektorernas arbete och att förbättra elevernas kunskapsresultat. Dock är det så att förskolechefers situation inte ingår i utredningsuppdraget. Kritik har framförts mot att just förskolechefer exkluderas i detta uppdrag. har till regeringen framfört en stark önskan om att även förskolechefers arbetssituation ska finnas med i kommittédirektiven. Har utbildningsministern för avsikt att komplettera kommittédirektiven i syfte att även förskolechefers arbetssituation ska bli föremål för utredning?
fr · H111651 · 2014-05-28 00:00:00 — Fråga 2013/14:651 Förskolechefers arbetssituation av (S) till Utbildningsminister (FP) Regeringen har tillsatt en utredning som ska undersöka hur arbetssituationen för rektorer kan förändras. Syftet är att öka förutsättningarna för rektorernas arbete och att förbättra elevernas kunskapsresultat. Dock är det så att förskolechefers situation inte ingår i utredningsuppdraget. Kritik har framförts mot att just förskolechefer exkluderas i detta uppdrag. har till regeringen framfört en stark önskan om att även förskolechefers arbetssituation ska finnas med i kommittédirektiven. Jag vill därför fråga utbildningsministern: ska just förskolechefer undantas i detta utredningsuppdrag? Vad motiverar en sådan exkludering?