ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112750 · 2014-08-28 00:00:00 — Dnr S2014/5929/FS Svar på fråga 2013/14:750 av (S) Insulinpumpar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att garantera landets diabetiker likvärdig behandling i fråga om insulinpumpar. Jag vill börja med att understryka att den hälso- och sjukvård som erbjuds ska vara jämlik, av god kvalitet och ges efter behov till alla. Hälso- och sjukvården är landstingsstyrd och det är, enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), landstingens ansvar att tillgodose behovet av hälso- och sjukvård. I lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner finns angivet att det är () som beslutar om vilka förbrukningsartiklar som ska subventioneras inom ramen för förmånssystemet. TLV, som initierade en omprövning av subventionen av insulinpumpar, ansåg att insulinpumpar är bra och viktiga produkter, men att de har en för lång livslängd för att kunna betraktas som förbrukningsartiklar. TLV beslutade därför att utesluta insulinpumparna från läkemedelsförmånerna . Omprövningen av insulinpumparna gjordes i dialog med Kommuner och Landsting (SKL). Landstingen har garanterat att fortsatt ta ansvar för att tillhandahålla insulinpumpar till de patienter som har nytta av dem. Enligt SKL har i princip samtliga landsting och regioner upphandlat insulinpumpar. Några har dock satt upp kriterier och indikatorer för vilka som ska få insulinpump. Nationella programrådet för diabetes har av SKL fått uppdraget att följa upp landstingens upphandling och fördelning av insulinpumpar och ska redovisa detta . Regeringen har vidtagit flera åtgärder som har bäring på denna fråga. För att underlätta för landstingen gavs TLV i uppdrag att ta fram kunskapsunderlag och göra hälsoekonomiska bedömningar av insulinpumpar. Syftet var att landstingen skulle kunna använda dessa kunskapsunderlag i sina upphandlingar av insulinpumpar. Dessutom har Myndigheten för vårdanalys fått i uppdrag av regeringen att utvärdera TLV:s arbete med hälsoekonomiska bedömningar av medicintekniska produkter för att se om de leder till en mer likvärdig och kostnadseffektiv vård. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare tagit initiativ till en satsning på vården för personer med kroniska sjukdomar. Satsningen, som pågår mellan åren 2014–2017 och omfattar totalt , innefattar en Nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar (dnr S2014/395/FS) samt årliga handlingsplaner med konkreta insatser som förbättrar vården för de kroniskt sjuka. ser jag inga skäl till att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H112751 · 2014-08-28 00:00:00 — Ändrade regler för behörighet att söka in på polisutbildningen [konvertering pågår]
frs · H112753 · 2014-08-28 00:00:00 — Svenskt humanitärt bistånd till och [konvertering pågår]
frs · H112754 · 2014-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:754 av (V) Konfliktrisken kring vattenfrågor har frågat mig om vad jag avser göra för att förebygga vattenkonflikter. verkar för ökat internationellt samarbete kring delade vattendrag och vattentillgångar, för att på så vis bidra till att förebygga väpnade konflikter. Det handlar bland annat om att bygga upp institutioner och regionala samarbeten i regioner och länder där det finns risk för konflikter kring vatten. Vi har varit engagerat i gränsöverskridande vattenprojekt i söder om , , och , framför allt genom att ge ekonomiskt och tekniskt stöd, och underlätta dialog och förhandlingar kring vattenfrågor. Vi bedriver forskning och policyutveckling kring konfliktförebyggande, maktrelationer och vinstdelning av vattenresurser. Ett konkret exempel är regeringens avtal med om etableringen av ett forskningscenter vid som har som mål att utveckla forskning och kunskap om gränsöverskridande vattenresurser. Det finns ett växande samarbete inom EU för vattendiplomati. driver där behovet av att ha ett modernt, heltäckande vattensäkerhetskoncept och en god förvaltning av gränsöverskridande vattenresurser, som inkluderar frågor som prissättning, innovation, forskning och jämställdhet. Vattendiplomati omfattar också sambanden mellan vatten och klimatförändringar, livsmedelssäkerhet, energi, sanitet och hälsa samt betydelsen av den privata sektorn och det civila samhället. står bakom den mänskliga rättigheten till vatten och sanitet. I förhandlingarna om nya utvecklingsmål bortom 2015 står bakom ett särskilt mål om tillgänglighet till vatten och sanitet (mål 6: Ensure availability and sustainable management of water and sanitation for all.) stöder också kapacitetsuppbyggnad för utvecklingspartners genom institutionell utveckling och utbildning av bl.a. regeringar, det civila samhället och användarorganisationer.
frs · H112756 · 2014-08-28 00:00:00 — Dnr Ju2014/5120 Svar på fråga 2013/14:756 av Shadiye Heydari (S) Flyktingar från Shadiye Heydari har frågat mig om jag är beredd att överväga att se över situationen för palestinska papperslösa flyktingar. Jag vill inledningsvis nämna att regeringen inte har någon roll i den process som omfattar prövningar av asylansökningar, utan det är och migrationsdomstolarnas uppgifter. Det innebär att jag inte får ingripa i eller påverka ansvariga myndigheter eller domstolar i deras handläggning av enskilda ärenden. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med utlänningslagen. Asylsökande som befinner sig i och som bedöms vara flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande, har rätt till uppehållstillstånd. I den prövning som görs ska och migrationsdomstolarna även beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Enligt förarbetena till utlänningslagen bör ett beslut om avvisning eller utvisning inte meddelas om det inte kan verkställas. Sammanfattningsvis får jag understryka att det nuvarande regelverket ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och svarar mot höga krav på rättssäkerhet. Jag finner därför inte behov av att vidta någon åtgärd med anledning av fråga.
frs · H112759 · 2014-08-28 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112760 · 2014-08-28 00:00:00 — Dnr S2014/6057/FST Svar på fråga 2013/14:760 av (S) Ja-register för vårdval har frågat socialminister om statsrådet avser att ändra valfrihetssystemen i kommunerna så att de som vill delta i dem gör det genom en aktiv registrering som tillåter kommunerna att hantera deras behov på detta sätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att en kommun väljer att tillämpa LOV innebär inte att de aktuella tjänsterna privatiseras. Kommunen är alltjämt huvudman för de kommunala angelägenheter som lämnas över till privata utförare och har därmed ett uppföljningsansvar. I regeringens propositionen Privata utförare av verksamhet (prop. 2013/14:118) tydliggörs kommunernas ansvar. Regeringen föreslår i nämnda proposition att en uttrycklig skyldighet ska införas för kommuner och landsting att kontrollera och följa upp verksamhet som bedrivs av privata utförare. fattade beslut om propositionen . Lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) bygger på kvalitetskonkurrens i stället för priskonkurrens. Alla leverantörer som ansökt om att få vara med i ett valfrihetssystem och som uppfyller de fastställda kraven godkänns. Den enskilde ges därefter möjligheter att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. LOV är frivillig att tillämpa både för kommunerna och för brukarna. För den brukare som inte vill eller kan välja leverantör ska kommunen tillhandahålla ett alternativ som ger medborgaren det bistånd han eller hon har rätt till enligt socialtjänstlagen. Det är inte aktuellt med något register av medborgare som vill delta i valfrihetssystem.
frs · H112762 · 2014-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:762 av (S) Utrikeshandelsministern och Saudiaffären har frågat mig vilka formella, informella och eventuellt privata kontakter som kabinettssekreteraren har haft med mig kring det frågeställaren kallar vapenfabriken i och vice versa. Till mina ansvarsområden som statsråd hör utrikeshandel. Det är därför både nödvändigt och självklart för mig att ha en löpande kontakt med utrikesministern, kabinettssekreteraren och andra som också har ett ansvar för relationer till andra länder. Regeringens agerande i fråga om militärt samarbete med har under /13 varit föremål för en omfattande utredning av konstitutionsutskott. Utskottet redogör för ärendet i betänkande 2012/13:KU20.
fr · H111777 · 2014-09-01 00:00:00 — Fråga 2013/14:777 Kommunalt veto mot oljeutvinning av (MP) till Miljöminister (C) Region har en vision om att vara helt klimatneutralt till 2025. Det är en bra och viktig ambition som på allvar tar ansvar för den värld vi ska lämna över till våra barn. Men nationella regler försvårar arbetet för att nå visionen. har oro väckts på efter att företag fått tillstånd att prospektera efter olja och andra fossila bränslen. Trots att regionen har ett tydligt beslut om vart man vill, har man inte verktyg att kunna stoppa prospekteringar eller ens utvinning av fossila bränslen. Därför har regionen skrivit ett brev till regeringen där man efterfrågar makt att kommunalt stoppa prospektering och utvinning av olja, gas och andra fossila bränslen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöministern: ministern och regeringen att följa region krav på vetorätt mot prospektering och utvinning av olja, gas och andra fossila bränslen?
fr · H111778 · 2014-09-01 00:00:00 — Fråga 2013/14:778 Regeringens mineralstrategi av (MP) till Näringsminister (C) Den har bestämt en mineralstrategi som innebär att ska vara ledande gruvnation. Flera myndigheter har att förhålla sig till den strategin: Geologiska Undersökning (SGU), Bergsstaten, Mark- och Miljödomstolarna och Länstyrelserna. Att döma av de ärenden som varit föremål för offentlig debatt har samordningen och samsynen mellan myndigheterna hur mineralstrategin ska tolkas inte funnits. Reglerna som styr Bergstatens agerande har i många stycken på nacken, medan miljölagstiftningen är förhållandevis ny. Min fråga till näringsminister är därför följande: Gör ministern den bedömningen att miljölagstiftningen och dess tillämpning har den tyngd den förtjänar i sammanhanget? Min fråga är bland annat föranledd av den oro som medborgarna i och kommuner känner inför den gruvetablering som är aktuell vid östra i .
fr · H111779 · 2014-09-01 00:00:00 — Fråga 2013/14:779 Flykten från A-kassan av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) ASO- A-kassornas samorganisation berättade i ett pressmeddelande att A-kassan ger allt sämre ekonomisk trygghet. är ersättningen för arbetslösa högst före skatt, samma nivå som 2002, när den dåvarande socialdemokratiska regeringen såg till att höja taket i arbetslöshetsförsäkringen. Enligt SO:s senaste undersökning upplever a-kassornas medlemmar att maxersättningen i arbetslöshetsförsäkringen erbjuder en allt sämre ekonomisk trygghet. Nöjd-kundindexvärdet har sjunkit från 62 mätning till 33 i årets mätning. säger också att de måste låna pengar på grund av sin arbetslöshet. sänktes A-kasseavgiften med flera hundralappar för flera förbund. Återströmningen av antalet medlemmar har dock bara blivit marginellt. har 15 000 fler anslutit sig till en a-kassa, enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Det kan jämföras med den halva miljon som lämnat tidigare. Med tanke på att arbetskraften vuxit ytterligare så har andelen som är med i en A-kassa sjunkit eller legat helt still senaste halvåret. Huvudskälet är att villkoren för att få a-kassa är lika dåliga eller till och med har försämrats . Även regeringen borde vara missnöjd. Flera av de borgerliga partierna har talat om att göra försäkringen obligatorisk för att få fler försäkrade mot arbetslöshet. Något offentligt mål om antalet fler medlemmar vid avgiftssänkningen sattes inte upp. Men ett räkneexempel i den senaste budgetpropositionen gav en fingervisning om förhoppningarna. Där angavs 200 000 fler medlemmar. Vilka initiativ vill ministern ta utifrån de uppgifter A-kassornas samorganisation och inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen lämnat?
fr · H111780 · 2014-09-01 00:00:00 — Fråga 2013/14:780 Vinstgivande skattestöd av (S) till Finansminister (M) Städföretaget grundare har plockat ut . tjänar den genomsnittlige anställde inte ens – före skatt, enligt Kommunalarbetaren. har företaget fått från staten. Pengarna kommer från det RUT-avdrag som infördes av finansministern. Företaget är största företag inom hushållsnära tjänster och går sannerligen bra. har av vinsten gått till utdelning åt företagets ägare. Störst av dem är grundaren , med nästan hälften av aktierna. Hon var en av dem som lobbade allra hårdast för att RUT-avdraget skulle införas, och tjänar nu stora pengar på det. har , som dessutom är ordförande för , plockat ut från sitt framgångsrika företag. Jag tycker att det är fullt rimligt, säger hon till Kommunalarbetaren. Hennes anställda kanske tycker att hon i stället borde investera i företaget, höja löner, köpa bilar där det finns plats för städutrustningen etc, allt enligt anonyma källor som Kommunalarbetaren har pratat med. Förhållandena är inte de bästa på . Företaget uppges ha låga löner och dåliga villkor, även jämfört med andra företag i samma bransch. medlemmar på har tjänster på , i genomsnitt. Det betyder att snittlönen för fackets medlemmar är före skatt. Med tycks begreppet arbetande fattiga ha fått ett ansikte och man undrar hur det står till med finansministerns feminism mot bakgrund av detta. Avser finansministern attvidta några generella åtgärder med anledning av den ovan beskrivna situationen?
frs · H112758 · 2014-09-03 00:00:00 — Dnr Fi2014/2800 Svar på fråga 2013/14:758 av (S) Kassaregister för utländska företagare har frågat mig om det föreligger underlag för en kommande proposition kring ett borttagande av det gällande undantaget för certifierade kassaregister för utlandsregistrerade torg- och marknadshandlare. gäller ett undantag från kassaregisterkravet för den som är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen för inkomst från försäljningen. Regeringen har genom beslut gett i uppdrag att göra en fördjupad analys och presentera ett bredare underlag för sitt förslag att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister trots att den aktuella inkomsten inte härrör från ett fast driftställe i . Uppdraget ska redovisas .
frs · H112761 · 2014-09-02 00:00:00 — Dnr Fö2014/1434/MFU Svar på fråga av (S) 2013/14:761 har, med anledning av uppgifter i Ekot, frågat mig om jag kan bekräfta eller dementera förekomsten av en viss handling samt om handlingen ifråga legat till grund för ett ändrat ställningstagande från regeringens och den tidigare försvarsministerns sida. Den socialdemokratiska regeringen ingick 2005 ett samförståndsavtal med . granskade /2013 regeringens agerande i fråga om militärt samarbete med . I samband med granskningen har utskottet fått ta del av allt begärt material i ärendet, inklusive handlingar som innehåller uppgifter som omfattas av sekretess. redogör för ärendet i betänkande 2012/13:KU20.
frs · H112763 · 2014-09-05 00:00:00 — Dnr U2014/4922/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:763 av (S) Likvärdig läxhjälp för alla har frågat om jag är beredd att vidta åtgärder för att se till att läxhjälpsföretagens marknad upphör och likvärdigheten i stödet till eleverna stärks. Läxor är viktiga för att ge elever möjlighet till repetition och mängdträning av sådant som har behandlats i undervisningen. Om skolan tillhandahåller läxhjälp bidrar det till ökad likvärdighet för alla. I budgetpropositionen föreslog regeringen därför en satsning på läxhjäp i form av ett frivilligt statsbidrag till skolhuvudmän och ett stöd till ideella läxhjälpsföreningar med fokus på elever i årskurs 6–9. För detta avsatte regeringen totalt 72 respektive för perioden –2017. Regeringen vill gå vidare med än mer omfattande insatser. I den ekonomiska vårpropositionen presenterades ett nytt förslag för att alla elever ska få bättre möjligheter att nå kunskapsmålen. Regeringen avser satsa för obligatorisk läxhjälp. Med anledning av detta har en utredare inom fått i uppdrag att utarbeta ett förslag som innebär att en skyldighet ska införas för skolhuvudmän, såväl kommunala som enskilda, att erbjuda elever läxhjälp i och motsvarande skolformer, bl.a. med syfte att öka likvärdigheten. vill jag också påpeka att alla elever ska få tillräcklig hjälp i skolan, under skoldagen, för att kunna uppnå de kunskapskrav som minst ska uppnås.
frs · H112764 · 2014-09-02 00:00:00 — Dnr S2014/6153/FS Svar på fråga 2013/14:764 av (S) Förstatligande av sjukvården har frågat mig om jag avser att förstatliga befintliga privat drivna sjukhus i det fall en borgerlig regering med stöd av Sverige-demokraterna ställer sig bakom förslaget. Han vill också ha svar på hur ersättningen till ägarna i så fall ska se ut. Skriftliga frågor från ledamöter i ställs till mig i egenskap av statsråd i regeringen. Ett förstatligande av privata sjukhus förbereds inte.
frs · H112766 · 2014-09-05 00:00:00 — Dnr L2014/2149 Svar på fråga 2013/14:766 av (V) Djurskyddskontroller har frågat mig vad jag avser att göra för att antalet djurskyddskontroller ska bli fler och bättre. Jag fäster en mycket stor vikt vid att djurskyddskontrollen fungerar väl. Regeringen eftersträvar en kontroll som är av hög kvalitet och dessutom fungerar effektivt för såväl lantbrukets djur som sällskapsdjuren. Själva syftet med den omorganisation av kontrollen som genomfördes , var att göra djurskyddskontrollen bättre. Mot bakgrund av den stora betydelsen av en välfungerande djurskyddskontroll och med hänsyn till att det var en omfattande förändring som genomfördes, gav regeringen, Statskontoret i uppdrag att utvärdera omorganisationen. Myndigheten fick också till uppdrag att utvärdera frågan om resurser för djurskyddskontrollen. Statskontoret bedömde att kontrollverksamheten har utvecklats avsevärt efter reformen. Kontrollen bedömdes vara mer likvärdig och objektiviteten och rättssäkerheten bedömdes ha ökat. När det gäller resursfrågan ansåg Statskontoret att det fanns ett stort utrymme för effektiviseringar av kontrollen och att man borde vänta med eventuella varaktiga resursökningar till dess att man försökt utnyttja detta utrymme. Statskontoret identifierade också ett antal områden där kontrollen, trots den positiva utveckling som skett, behöver stärkas och förbättras ytterligare. Regeringen och de myndigheter som är involverade i djurskyddskontrollen har bedrivit ett mycket aktivt arbete för att genomföra de av Statskontoret föreslagna åtgärderna till förbättringar. Vi fortsätter även därutöver arbetet med att utveckla kontrollen ännu mer. Min bedömning är att det arbete som skett har gett resultat. Kontrollen sker nu riskbaserat och med större träffsäkerhet. Det är inte antalet kontroller som ensamt styr om kontrollen är bra. Väsentligt är framför allt hur kontrollarbetet bedrivs. Frågan har, som nämnts, utvärderats av Statskontoret och frågan är återigen föremål för utvärdering. Regeringen har givit länsstyrelserna och i uppdrag att redovisa de resurser som används inom djurskyddsområdet och om de används på ett effektivt sätt. När vi har de aktuella uppgifterna och analyserna på bordet får vi återigen överväga om och i så fall vilka åtgärder som kan vara aktuella att vidta.
frs · H112767 · 2014-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2013/14:767 av Amineh Kakabaveh (V) Kvinnor som rövats bort av Boko Haram och IS Amineh Kakabaveh har frågat mig om vad jag som utrikesminister avser att göra för att de kvinnor som rövats bort och förslavats av Boko Haram och IS ska befrias. När över 200 unga skolflickor i norra kidnappades chockades en hel värld. På liknande sätt tar vi nu del av skakande uppgifter från , där ISIL också har fört bort och kidnappat kvinnor. kan på olika sätt ge stöd till krafter som försvagar möjligheterna för Boko Haram och ISIL att verka, och även ge vårt stöd till aktörer som har möjlighet att konkret bidra i arbetet med att befria kidnappade kvinnor i de berörda länderna. kan också ge stöd till aktörer inom civilsamhället, bland andra kvinnorättsorganisationer, som på både lång och kort sikt arbetar för att stärka kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter. När det gäller de kidnappade 200 skolflickorna i så har , liksom många andra, krävt att flickorna ska återföras - och ovillkorligen. Flera av EU:s medlemsstater och andra aktörer har erbjudit konkret hjälp för att hitta en lösning till den nu aktuella kidnappningen. Detta välkomnar vi. som den nigerianska regeringen får praktiskt stöd från omvärlden i sökandet efter flickorna så behöver också frågorna om konfliktorsakerna och Boko Harams framfart i hanteras politiskt. Det behövs en bredare politisk och ekonomisk strategi där större vikt fästs vid utveckling, utbildning, gott samhällsstyre och respekt för mänskliga rättigheter. I annat fall kommer det bli svårt att finna en mer varaktig lösning på säkerhetsproblemen i . Viktigt är också att särskilt de fattiga nordöstra delarna av , från vilka Boko Haram utgår, får mer ekonomiskt stöd från regeringen. Jag har framfört detta till min nigerianska utrikesministerkollega . har också förmedlats av EU gemensamt. När det gäller de kvinnor som tillfångatagits av ISIL är detta ett av flera exempel på våld, övergrepp och MR-kränkningar som befolkningen i och drabbats av i och med ISIL:s framfart. En viktig del i att kunna börja utreda de kidnappningar av kvinnor som gjorts av ISIL handlar om att först och främst stoppa ISIL:s utbredning i regionen. Att , efter begäran av regeringen i , påbörjat luftanfall mot ISIL är välkommet i detta avseende. Insatser av detta slag behöver kompletteras med en koordinerad politisk strategi. En hållbar lösning kräver en politisk process i som utmynnar i en ny regering som är representativ för mångfald. Det internationella samfundet och särskilt FN har också möjligheter att agera för att motverka ISIL:s framfart. beslut om riktade finansiella sanktioner, vapenembargo och reseförbud för medlemmar i och associerade grupper (resolution /2014 och 2170) är något som vi välkomnar. Vi uppmanar säkerhetsrådet att fortsatt agera för att få stopp på våldet och övergreppen, något som är en grundförutsättning för att både motverka framtida bortrövanden av kvinnor och en möjlighet att komma till rätta med de brott, exempelvis kidnappningar, som redan genomförts i områden som kontrolleras av ISIL.
frs · H112768 · 2014-09-05 00:00:00 — Dnr U2014/4926/UH Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:768 av (S) Universitetens demokratiska roll har frågat mig med anledning av universitets beslut om begränsning av den politiska debatten, om jag gjort ställningstagandet att de högskolor som fattat den typen av beslut uppfyller kravet på att vara en del av det omgivande samhället. Högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) reglerar verksamheten vid universitet och högskolor. Universitet och högskolor har till uppgift att ge utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet och forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolelagen anges även att det i universitetens och högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid lärosätet kommer till nytta. Universitet och högskolor har stort självbestämmande över sin verksamhet och ansvarar för att utbildning och forskning bedrivs med hög kvalitet och att de tillgängliga resurserna används effektivt.