ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H21153 · 2014-11-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:53 Ansvar för behandling av spelberoende av (FP) till Statsrådet (S) Spelberoende har uppmärksammats alltmer genom att forskning visat att det är vanligare än man trott. Spelberoende ingår numera i det elfte folkhälsomålet som lyder: ”Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande.” har tagit upp frågan om spelberoende i en skrivelse till regeringen . Av den framgår att det enligt lagstiftningen kan vara både och hälso- och sjukvården som har ansvaret för att hjälpa den enskilde. Vem som är ansvarig beror på vad det är för insats som den spelberoende personen behöver och om insatsen ska betraktas som hälso- och sjukvård eller socialtjänst. Enligt är det dock oklart vem som i praktiken tar ansvaret för behandling av personer med spelberoende. Därmed riskerar en spelberoende person att falla mellan två stolar och inte få adekvat hjälp vilket är olyckligt både för den enskilde och för hans eller hennes närmaste som också berörs av spelberoendet genom dess ekonomiska konsekvenser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vad avser statsrådet att göra beträffande den oklara ansvarsfördelningen mellan landsting och kommun när det gäller insatser för spelberoende?
fr · H21154 · 2014-11-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:54 Höjden på den nya älv-bron av (M) till Statsrådet (S) Beslut har fattats av att bygga en ny bro över . Bron planeras bli i höjd, vilket kan jämföras med den befintliga bron, som är . Den befintliga bron ska ersättas . En bro lägre än nuvarande riskerar att allvarligt störa både sjöfarten på och kollektivtrafiken i . är största logistikcentrum, och en lägre bro riskerar att inverka negativt på sjöfarten, turismen och näringslivet. Därför har bland annat samt flera kommuner och rederier valt att överklaga beslutet att den nya bron kommer att ha en höjd på endast . Det är angeläget med en högre bro med seglingsfri höjd på för att trygga Vänersjöfarten. Vänersjöfarten innebär miljövänliga transporter och ger en möjlighet till företagsutveckling. Även näringslivet är tydligt med att det behöver en högre bro än vad som planeras. Det här är en viktig fråga för utvecklingen av företag och jobb i hela . Vid tolv meters segelfri höjd, som den nya bron innebär, kommer i princip samtliga av dagens lastfartyg och av segelbåtarna att kräva broöppning. kommer fler båtar från att trafikera och , och därför är det viktigt att man nu inte begränsar möjligheterna att ta sig in i och ut ur . En lägre bro , som planeras, kommer att innebära långt fler broöppningar, vilket kommer att leda till störningar både i kollektivtrafiken i och för båttransporterna på . Utveckling av miljövänliga transporter i regionen genom Vänersjöfarten och den företagsutveckling som kommer med en sådan utveckling måste prioriteras. Detta är ett nationellt intresse, varför regeringen bör se över beslut att bygga en ny lägre bro över . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa näringslivets och Vänersjöfartens krav på en seglingshöjd på för bron över i ?
fr · H21155 · 2014-11-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:55 En fungerande och effektiv broöppning för den nya älv-bron av (M) till Statsrådet (S) Eftersom har beslutat att den nya älv-bron ska ha en höjd , jämfört med dagens , är risken överhängande att det innebär stora svårigheter för sjöfarten. En lägre bro innebär att i princip samtliga av dagens lastfartyg och av segelbåtarna kommer att kräva en broöppning för att kunna passera. kommer ännu fler båtar att trafikera och ; därför är det av yttersta vikt att detta sker på ett så smidigt sätt som möjligt. Om hade valt en höjd för den nya älv-bron hade frågan om broöppning inte varit lika brännande, eftersom majoriteten av fartygen hade kunnat passera utan en broöppning. Men med tanke på beslutet att bron endast kommer att ha tolv meters segelfri höjd är frågan om en fungerande broöppning mycket aktuell. En broöppning innebär exempelvis att kollektivtrafiken måste stanna. Risken är överhängande att om själv opererar broöppnandet kommer kollektivtrafiken att få ett stort företräde jämfört med sjöfarten, som då måste invänta en passande tidpunkt för broöppning. Men oavsett vilken bro som blir slutresultatet är det viktigt att broöppningen kan ske ofta och att broöppnandet sker av en oberoende part som inte favoriserar det ena eller det andra trafikslaget. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att broöppningen av den nya älv-bron sker av oberoende part för att på så sätt säkerställa en fungerande och effektiv sjöfart i och ?
fr · H21156 · 2014-11-11 00:00:00 — Fråga 2014/15:56 Polisens arbete med att få bort den olagliga yrkestrafiken från våra vägar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) blir alla landets polismyndigheter en polismyndighet. Den olagliga yrkestrafiken på våra vägar ökar, och något måste göras innan våra lagliga åkerier blir utkonkurrerade av denna olagliga verksamhet. För att åstadkomma detta behöver den grupp inom polisen som arbetar med att minska den kriminella yrkestrafiken på våra vägar, trafikpolisen, särskilt lyftas fram. Antalet utbildade trafikpoliser har minskat , och utöver det går snart många av landets trafikpoliser i pension. Det finns därför ett stort behov av att dels rekrytera fler trafikpoliser och dels utbilda fler trafikpoliser. Trafikpolisens status har minskat, och många är de berättelser som visar på att trafikpolisen inte hinner med sitt jobb och att de i stället används till många andra uppgifter inom polisen än att bekämpa trafikbrott. De får exempelvis övervaka fotbollsmatcher, vilket självklart är ett slöseri med arbetstiden för kompetenta trafikpoliser. Trafikpolisen bör få en tydligare roll i den nya myndigheten. Vilka åtgärder avser justitie- och migrationsministern att vidta för att säkerställa att vi har en trafikpolis som kan få bort den olagliga yrkestrafiken på våra vägar?
fr · H21157 · 2014-11-10 00:00:00 — Fråga 2014/15:57 Assisterad befruktning för ensamstående av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade att tillkännage för regeringen att regeringen skyndsamt skulle återkomma med lagförslag som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par har enligt gällande rätt. Regeringen fattade därefter beslut om kommittédirektiv till en utredning om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (dir. 2013:70). Utredaren skulle i ett delbetänkande redovisa den del av uppdraget som avser ensamståendes möjlighet till assisterad befruktning och nödvändiga förändringar . Detta delbetänkande, Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor (SOU 2014:29), överlämnades till regeringen och har remissbehandlats. Bland remissvaren kan nämnas att Kommuner och Landsting (SKL) välkomnar att det blir möjligt för ensamstående kvinnor att ingå insemination och befruktning utanför kroppen (IVF-behandling) inom svensk hälso- och sjukvård och tillstyrker i stort att de regler som gäller för sådan behandling av par också ska gälla för behandling av ensamstående kvinnor. Utredaren har föreslagit ett ikraftträdande av författningsändringarna . Det har då gått efter det att beslöt att ensamstående kvinnor skulle ges rätt till assisterad befruktning i . Det är önskvärt att ikraftträdandet sker tidigare än så. åker ensamstående kvinnor framför allt till men också till andra länder runt för att få tillgång till insemination och IVF med de nackdelar det innebär för såväl kvinnan som för barnet. I listan över propositioner avsedda att avlämnas efter återfinns ingen proposition om assisterad befruktning för ensamstående. avser justitie- och migrationsministern att avlämna denna proposition och när är lagstiftningen tänkt att träda i kraft?
fr · H21158 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:58 arbete i FN för hbtq-personers rättigheter av (FP) till Utrikesminister (S) Kränkningar av och fördomar mot hbtq-personer förekommer i stora delar av världen, och i ett åttiotal länder är homosexualitet förbjudet. Frågan är kontroversiell och det finns ett stort motstånd bland vissa stater att diskutera frågan ur ett människorättsperspektiv. Därför var det en historisk framgång för arbetet med hbtq-personers rättigheter när för mänskliga rättigheter kunde anta en resolution som fördömde våld mot och kränkningar av hbtq-personer. Det var ett arbete som den dåvarande drev på hårt. Högkommissarien för mänskliga rättigheter lade fram sin första rapport om hbtq-personers villkor i enlighet med resolutionen. Mot bakgrund av ovan vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Avser utrikesministern att väcka frågan om en specialrapportör inom FN för hbtq-frågor?
fr · H21159 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:59 Fler kvinnor på maktpositioner i global politik av (FP) till Utrikesminister (S) Tyvärr kan vi konstatera att kvinnor är underrepresenterade i politiken. råder en ojämn fördelning av kvinnors representation i de politiska systemen världen över - i nationella parlament, i regeringar och på lokal nivå. Utvecklingen går inte bara långsamt, det är också stor skillnad mellan olika länder. Målet måste vara en betydligt högre kvinnorepresentation och högre politiskt deltagande bland kvinnor i såväl som bland våra europeiska grannar liksom i övriga världen. Antagandet av en FN-resolution med syftet att öka kvinnors representation i de politiska systemen skulle vara ett viktigt verktyg i det arbetet. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till utrikesministern: Avser utrikesministern och regeringen att initiera en FN-resolution med fokus på kvinnor i konstitutionsbyggande och demokratiseringsprocesser samt kvinnorepresentationen såväl i nationella parlament och regeringar som i lokala politiska församlingar?
fr · H21160 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:60 Bistånd till Somaliland av (FP) till Utrikesminister (S) Mitt på ligger Somaliland, stundom kallat bäst bevarade hemlighet. Somaliland var ett brittiskt protektorat, Brittiska Somaliland, , då landet blev en självständig stat erkänt av över trettiotalet länder, däribland och . Sedan gick landet upp i den nya staten . Krig bröt ut och stora flyktingvågor skapades efter massiva bombanfall mot Somaliland från regimen i . Somaliland förklarade sig självständigt från och har flera val hållits som berömts av internationella valobservatörer på plats. Denna goda demokratiska utveckling måste stödjas i en del av som annars kantas av oro, terrorism, diktatur och fattigdom. Somaliland är ännu inte erkänt av omvärlden men har genomfört flera godkända val, har en president, ministrar, olika politiska partier, pass, parlament och valuta. Landet åtnjuter visst biståndsstöd som huvudsakligen kanaliseras via internationella organisationer eller världssamfundet. har flera länder, däribland , , och , startat: Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Tänker utrikesministern ta initiativ för att stödja den goda demokratiska utvecklingen i Somaliland genom att ansluta sig till och starta ett svenskt biståndskontor i huvudstaden ?
fr · H21161 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:61 Framtiden för biståndet till av (FP) till Statsrådet (MP) I budgetpropositionen slås det fast att regeringen river upp beslutet att fasa ut biståndet till . Regeringen landade i sitt beslut att häva utfasningen innan militären avsatte presidenten i . Compaoré avsattes av militär vid makten. Det var efter ett förslag på en grundlagsändring, som skulle ge Compaoré möjlighet att sitta kvar vid makten under ännu en period, som gav upphov till demonstrationer och folkligt missnöje. ser det ut som att parterna i enats om att ett så kallat civilt råd ska styra landet fram till de allmänna valen som ska hållas . Det är dock just nu oklart hur stor roll militären eller personer som står nära den störtade presidenten kommer att få. Mot bakgrund av ovan vill jag ställa följande fråga till biståndsministern: Avser biståndsministern och regeringen att frysa eller ändra biståndet med tanke på utvecklingen i ?
fr · H21162 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:62 EU:s politik gentemot / av (FP) till Utrikesminister (S) /brukar benämnas sista diktatur. Mot bakgrund av landets brott mot mänskliga rättigheter och den repression som följde på valet har EU vidtagit en rad sanktioner, bland annat vapenembargo och frysta tillgångar för en rad personer. EU:s sanktionspolitik gentemot /förlängdes . Sanktionsregimen behövs för att upprätthålla trycket på regimen i att genomföra reformer i demokratisk riktning. Dock behövs också en tydlig EU-politik för att stötta de krafter som arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern att ta i EU-kretsen för att stärka EU-arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter i /?
fr · H21163 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:63 Utvidgade EU-sanktioner gentemot av (FP) till Utrikesminister (S) aggression gentemot inger fortsatt oro. har rapporter inkommit om stora trupprörelser med bland annat stridsvagnar i östra , ett scenario som påminner om det som föregick den ryska invasionen av . vägrar att ta avstånd från de val som genomfördes av separatister i delar av Luhansk och Donetsk. Valen betraktas av EU som illegala medan ser dessa som ett uttryck för ”folkviljan”. Inom ramen för EU pågår diskussioner om en översyn av de sanktioner som EU antagit mot . I EU-kretsen finns medlemsstater som skulle vilja se en lättnad i EU:s sanktionspolitik gentemot , andra medlemsstater anser i stället att sanktionerna bör skärpas. Mot bakgrund av den senaste tidens händelser finns dock all anledning att i stället skärpa sanktionerna, till exempel de ekonomiska, gentemot . Därför önskar jag ställa följande fråga till utrikesminister : Avser ministern och regeringen att driva på för en tuffare sanktionspolitik gentemot ?
fr · H21164 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:64 Stöd till ryska demokratikämpar av (FP) till Statsrådet (MP) Situationen för de mänskliga rättigheterna i är mycket oroande och försämras kontinuerligt. Exempelvis registrerar alla civila organisationer som mottar finansiering från utlandet. Organisationernas möjligheter att verka beskärs dessutom genom ökade kontroller, där ryska myndigheter genomför razzior på basis av påhittade brott mot exempelvis skattelagstiftningen. Situationen för hbtq-personer har också förvärrats . 2013 förbjöd vad de kallar ”sexuell propaganda mot barn”. I praktiken var lagändringen ett sätt att försvåra för hbtq-organisationer. Utöver detta har den homofoba retoriken stärkts och våldet mor homosexuella ökat i omfattning. Mot bakgrund av detta är det av största vikt att stärka ryska civilorganisationer som arbetar för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att stärka biståndet till demokratikämpar och civilsamhällesorganisationer i ?
fr · H21165 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:65 Ökad repression mot det civila samhället i av (V) till Utrikesminister (S) ”blir ett tystare land ”, så beskriver SVT:s korrespondent det egyptiska samhället efter att en lag från Mubarakdiktaturen åter trätt i kraft. Lagen som trätt i kraft begränsar kraftigt det civila samhällets verksamhet i . Verksamhet ska registreras och öppnas upp för inspektioner. Verksamhet kan vidare förbjudas och de aktiva åtalas av den egyptiska regimen. Staten får också rätt att stoppa bidrag som kommer från utlandet, vilket riskerar att slå hårt mot många grupper inom det civila samhället som arbetar med mänskliga rättigheter och som får utländskt stöd. I råder ett alltmer repressivt klimat; särskilt för människorättsaktivister. De utmålas från regeringshåll som agenter för utländska intressen, och människorättsaktivister har tvingats fly landet. Fler och fler organisationer inom det civila samhället har sett sig tvungna att lägga ned sina verksamheter. Det är nu viktigt att såväl som EU och FN agerar för att försvara den grundläggande rätten för varje människa att organisera sig utan inblandning från staten. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att värna föreningsfriheten i och förmå regimen att upphäva den lagstiftning som åter trätt i kraft?
fr · H21166 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:66 internetskatt av (FP) till Utrikesminister (S) demonstrerade tusentals människor i i protest mot en av regeringen planerad internetskatt. Förslaget till skatt innebar att internetanvändare skulle krävas på nästan per gigabyte datatrafik. Förslaget som är ett klart hot mot demokratin och ungrarnas frihet på nätet har upprört inte bara ungrarna utan också . Förslaget ligger också i linje med premiärminister tidigare politik, som fått mycket kritik för flera antidemokratiska reformer. Efter det inhemska missnöjet och den internationella kritiken beslöt Orbán att dra tillbaka förslaget i sin nuvarande form, men har också meddelat att frågan om en internetskatt ska utredas vidare. I Lissabonfördraget fastställs unionens grundläggande värden, däribland respekten för demokrati och mänskliga rättigheter, som samtliga medlemsstater har en skyldighet att respektera. Medlemsstaterna har en skyldighet att fullt ut respektera och regelverk. har gång på gång visat att man bryter mot Lissabonfördraget i detta hänseende. Vilka initiativ avser utrikesministern att ta bilateralt och inom EU för att ska följa rättsstatens principer och hur avser utrikesministern att agera mot lagförslag, som till exempel internetskatten, som kränker de mänskliga rättigheterna?
fr · H21167 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:67 Stöd till kvinnorättsaktivisters kamp för fri abort i EU av (FP) till Utrikesminister (S) Att kvinnor har rätt till fria, lagliga och säkra aborter är en fråga om mänskliga rättigheter. Verkligheten ser dock annorlunda ut, också bland våra grannar i EU. På råder totalt abortförbud och i och på är rätten till abort kraftigt kringskuren. Trots att EU saknar kompetens att besluta om abortfrågor och trots att inte driver på för en gemensam EU-lagstiftning som skulle kunna få negativa konsekvenser för liberala abortlagar, finns det möjlighet att påverka på området genom politik. Att medlemsstater kan förbjuda abort måste ifrågasättas. Organisationer som i EU-länder arbetar för kvinnors rätt till fri abort måste ges uttryckligt stöd. Därför vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka initiativ avser ministern att ta inom ramen för EU för att stödja kvinnorättsorganisationer som arbetar för fri abort som en rättighet?
fr · H21168 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:68 Demokrati som utvecklingsmål av (FP) till Statsrådet (MP) En av de mest prioriterade frågorna i svenskt bistånd är utveckling av demokrati och stärkandet av respekten för mänskliga rättigheter. Demokrati och frihet är det viktigaste verktyget för att bekämpa fattigdom och skapa utveckling. De fattigaste länderna i världen tillhör de mest ofria. I länder där man inte får rösta eller uttrycka sig fritt är människor ofta förhindrade att äga, handla, ärva, belåna eller teckna kontrakt fritt. Dessa civilrättsliga restriktioner kväver individers inneboende kraft och förhindrar ekonomisk utveckling. Det gäller i synnerhet för kvinnor. Om kvinnor i låginkomstländer dessutom inte kan välja sina lagstiftare blir det inga satsningar på mödravård. Och om flickor förvägras tillgång till utbildning är möjligheten liten att kräva samma rättigheter som män. Det är därtill en empiriskt belagd erfarenhet att i demokratier uppstår ingen akut hungersnöd. Därför är demokrati och mänskliga rättigheter inom biståndet så centralt. Men demokrati och frihet har naturligtvis ett värde i sig, inte endast för att demokrati och frihet är ett medel för att bekämpa fattigdom etcetera. Just nu pågår en process inom FN där en agenda för hållbar utveckling tas fram. Eftersom FN:s så kallade millenniemål löper ut kommer de nya globala utvecklingsmålen att ta vid där millenniemålen slutar. Förhandlingar mellan staterna i kommer sannolikt att inledas . I linje med svenska prioriteringar bör regeringen slåss för att ett demokratimål läggs till den så kallade post 2015-agendan. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att få genomslag för ett demokratimål i de nya globala utvecklingsmålen post 2015?
fr · H21169 · 2014-11-12 00:00:00 — Fråga 2014/15:69 Att uppmärksamma kommunismens offer av (FP) till Kultur- och demokratiminister (MP) Många svenska skolungdomar växer upp utan att få lära sig tillräckligt om kommunismens förtryck. En Demoskopundersökning från UOK, kommunismen (2007) visade att av de svenska ungdomarna inte kände till Sovjetkommunismens Gulagläger. kände däremot till nazisternas dödsläger . En femtedel av de unga trodde att inga alls eller färre än tio tusen människor hade mördats under kommunistregimer. I själva verket rör det sig om hundra miljoner döda. En hel del har hänt sedan undersökningen gjordes. Det står i nya läroplan för högstadiet i historia (2011) att högstadieelever ska läsa om ”båda världskrigen, deras orsaker och följder. Förtryck, folkfördrivningar och folkmord. Förintelsen och Gulag”. 2013 gavs Forum för levande historia i uppdrag att samla ögonvittnens berättelser om brott mot mänskligheten under både kommunistiska regimer och Förintelsen. Detta används nu i svenska högstadie- och gymnasieskolor. Detta projekt följdes (2014) upp med resor för skolklasser till Förintelsens minnesplatser. Dessa satsningar skulle även kunna inkludera resor till minnesplatser för kommunismens offer över hela . firade vi att det var föll. Men kommunismens förtryck dog inte med murens fall. 1,5 miljarder människor framför allt i lever under samma förtryckarsystem. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Vilka initiativ tänker demokratiministern med ansvar för mänskliga rättigheter i ta för att uppmärksamma kommunismens offer?
fr · H21170 · 2014-11-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:70 Strategi för medial närvaro i hela landet av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Det svenska medielandskapet förändras snabbt, när papperstidningarnas upplagor minskar och allt fler går över till digitala medier. En kartläggning från visar att närmare 100 lokalredaktioner har lagts ned . Antalet journalister har minskat och antalet lokalreportrar . Dessutom har många kommuner förlorat sin enda tidning. Nyhetsfokus förskjuts, när nyheterna blir allt mer Stockholmscentrerade. Bland annat har TV4 lagt ned alla sina lokalredaktioner, TT:s tre redaktioner i har försvunnit och DN:s enda journalist norr om finns inte kvar. Kvällstidningars redaktioner i och har kraftigt bantats. Detta ökar klyftorna mellan landets olika delar. Utvecklingen har lett till en dramatisk försämring av den journalistiska närvaron i kommunerna, som sociala medier svårligen kan ersätta. Medborgare förlorar viktig information, när kommunpolitiken inte längre granskas. Boende på mindre orter och på landsbygden får inte veta vad som händer på den egna orten. Bristande kunskaper om lokala förhållanden och frånvaron av medial granskning av makten riskerar att leda till minskat engagemang. Detta är ett allvarligt hot mot demokratin. Undersökningar visar att läsare vill ha lokala nyheter, varför lokala tidningar har varit en viktig grund för vår demokrati. Avser kultur- och demokratiministern att utarbeta en strategi som stärker den mediala närvaron i hela landet?