ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H21188 · 2014-11-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:88 Företagares villkor av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Många företagare inom läxläsningsbranschen känner stor oro över de förändringar som regeringen har jäktat fram. En sådan förändring är den skattesubventionerade läxhjälpen som regeringen har aviserat att ta bort . Det ligger nu ett lagändringsförslag om detta i budgetpropositionen, där regeringen inte ens har tagit sig tid att inhämta Lagrådets synpunkter. Konkret innebär lagändringsförslaget justeringar i den paragraf i inkomstskattelagen som reglerar vad som avses med hushållsarbete, där det föreslås att punkten om läxhjälp tas bort och att den om barnpassning får ett tillägg som säger att barnpassningen bara i ringa omfattning får innefatta läxhjälp. Det i sig riskerar att öppna upp för gränsdragningsproblem, vilket också har påpekat. För företagare innebär det att de har ca på sig, om budgeten går igenom, att anpassa sin verksamhet. Det är inte att ta företagarfrågor på allvar och inte heller att visa hänsyn till anställda. Det här riskerar att öka svartarbetet som unga studenter blir uppsagda från sina extrajobb, när vi i stället borde göra det lättare att vara företagare och entreprenör för att främja jobb och tillväxt. Ett av läxhjälpsföretagen har anställt 800 nya läxhjälpare, men blir det tvärstopp. har som sagt inneburit att många studenter har fått ett sätt att tjäna extrapengar, som de har blivit goda förebilder och bildningsambassadörer för unga människor som behöver extra stöd. Det är en effekt som inte ska underskattas. Med hänvisning till ovanstående undrar jag: Har närings- och innovationsministern gjort ställningstagandet att det är skäligt att företagare i princip endast ges på sig att ställa om sin verksamhet till följd av politiska beslut?
fr · H21189 · 2014-11-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:89 En svensk livsmedelsstrategi brådskar av (M) till Landsbygdsminister (S) För att svenskt lantbruk ska kunna växa och skapa jobb i krävs långsiktiga och stabila spelregler. Det krävs också att skatter, regler och avgifter är på en sådan nivå att inte svenskt lantbruk tappar konkurrenskraft. Alla partier är överens om att man behöver ta fram en långsiktig livsmedelsstrategi för svenskt lantbruk. Det är dessutom bråttom, då konkurrensen är hård och svensk matproduktion minskar. Det är därför förvånade att regeringen inte omgående har utsett och tillsatt arbetsgruppen för att ta fram en livsmedelsstrategi, utan väntar med detta . En annan fråga som är viktig är när gruppens arbete ska vara klart och när den ska presentera sina förslag för en långsiktig livsmedelsstrategi. När avser ministern att gruppens arbete med att ta fram en livsmedelsstrategi ska börja och när ska det vara klart?
fr · H21190 · 2014-11-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:90 Fortsatt utbyggnad av av (M) till Statsrådet (S) E20 är pulsåder mellan första och andra stad. E20 kan tyvärr också beskrivas som dödens väg. Fortsatt utbyggnad av är inte bara viktig för trafiksäkerheten, utan också för fortsatt tillväxt och handel längs ett av viktigaste transportstråk. Förutom långsiktiga satsningar för fortsatt utbyggnad möjliggjorde alliansregeringen medfinansiering, vilket nu på ett unikt sätt samlat bland annat kommuner, region, näringsliv med flera i ett miljardpaket för att gemensamt uppnå fyrfältsväg mellan två största städer. Oron växer nu med anledning av att tycks ha veto i viktiga infrastrukturfrågor. begärs att Förbifart skall omförhandlas, vilket fördyrar projektet med 700 miljoner–. Därtill diskuteras en stängning av . har, förutom att ha varit motståndare till dessa två viktiga infrastrukturssatsningar, även varit motståndare till fortsatt utbyggnad av till motorvägsstandard. Dessutom skall fördyringen av stoppet av Förbifarten betalas av någon annan del av infrastrukturbudgeten. Då riskeras en fortsatt utbyggnad av . Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till statsrådet : Kommer staten att gå vidare med avsiktsförklaringen om fortsatt utbyggnad av till fyrfältsväg tillsammans med berörda kommuner och region och kommer de extra kostnaderna för ett stopp av Förbifart inte att betalas av andra angelägna infrastrukturssatsningar?
fr · H21191 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:91 Göteborgare som strider för terroristorganisationer i och av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt uppgifter från polisen har över 80 svenskar åkt till och för att strida för terroristorganisationer. Uttalanden från stridande själva pekar på att siffran kan vara över 200 svenskar. är kraftigt överrepresenterat i antalet personer som valt att strida för dessa organisationer. finns rapporter om att samordningen mellan svenska myndigheter brister och att kontakter med myndigheter i är begränsade. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder har ministern vidtagit och vad avser ministern att göra för att förbättra samordningen mellan svenska statliga myndigheter och lokala myndigheter i för att komma till få bukt med problemet med stridande från
fr · H21192 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:92 Åtal mot svenskar som stridit för terroristorganisationer i och av (FP) till Justitie- och migrationsminister (S) Polisen har bekräftat att drygt 40 svenskar har återvänt till efter att ha stridit för terroristorganisationer i och . har enligt rapporter inte en endaste person åtalats i för terrorbrott enligt svensk lag som är begångna för terroristorganisationer i eller . Samtliga 40 terrorister går fria på utan någon åtgärd från svensk sida. åtalar nu en svensk medborgare som uppehållit sig i efter att ha stridit i . Denna slapphet från svensk sida riskerar att underminera förtroendet för den svenska rättsstaten. Därutöver har inte heller någon person åtalats för att ha rekryterat svenskar till att strida för terroristorganisationer i och . Det är anmärkningsvärt att inga återvändande svenska terrorister har åtalats för terroristbrott i samband med återvändanden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vad avser ministern att vidta för generella åtgärder så att svenska terrorister kan åtalas i samband med återvändanden?
fr · H21193 · 2014-11-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:93 Fredsförhandlingarna i av (V) till Utrikesminister (S) Fredsförhandlingarna i avbröts abrupt av president efter att tillfångatagit en högt uppsatt militär. hade förhandlingarna pågått och flera viktiga genombrott hade gjorts för att det 40-åriga inbördeskriget skulle kunna få en fredlig lösning. Det är viktigt att förhandlingarna återupptas och att parterna respekterar spelreglerna. Världssamfundet kan hjälpa till för att så blir fallet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att fredsförhandlingarna i återupptas och att en fredlig lösning på den långa konflikten i landet kan nås?
fr · H21194 · 2014-11-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:94 Norsk avbeställning av haubits av (FP) till Försvarsminister (S) har avbeställt sina 24 haubitsar från . I den av beslutade insatsorganisation 2014 finns två artilleribataljoner. Till dessa bataljoner har för egen del anskaffat 24 haubitsar och någon ytterligare anskaffning har ej efterfrågats från Försvarsmaktens sida. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att Försvarsmakten ska hållas skadeslös till följd av den norska avbeställningen?
fr · H21195 · 2014-11-20 00:00:00 — Fråga 2014/15:95 Prioriteringar i svensk energipolitik av (KD) till Statsrådet (S) skrev , vicekansler, ekonomi- och energiminister tillika socialdemokratiske partiordförande, ett brev (Dnr SB2014/7094/Utrikes och EU) till statsminister . I brevet ber vicekanslern – direkt och uttryckligen – den att inte hindra planerade expansion av nya brunkolsgruvor. Bakgrunden till denna vädjan är att har beslutat att ha fasat ut kärnkraften. Detta innebär för ett tungt industrialiserat och energiintensivt land som naturligtvis en stor utmaning, som också förutsätter en god tillgång till andra energikällor. En avveckling av kärnkraften och kolkraften kan därför inte ske på samma gång, som vicekanslern själv skriver i brevet. Den tyska regeringen har med andra ord gjort prioriteringen att en utfasning av kärnkraften går före en minskning av de fossila utsläppen. Liknande tendenser finns i hur den resonerar kring den framtida energiförsörjningen. Vårt stora beroende av olja, kol och gas (fossila bränslen utgör runt en tredjedel av vår totala slutliga energianvändning) diskuteras knappt. I stället fokuserar regeringen i väldigt stor utsträckning på kärnkraften och den i princip koldioxidneutrala svenska elanvändningen. Kärnkraften är inte något perfekt energislag, men är den ett av de bättre vi har. Rimligtvis bör det därför ha högre prioritet att minska de fossila utsläppen än att avveckla kärnkraften. Mot bakgrund av detta vill jag statsrådet: Gör statsrådet och den socialdemokratiskt ledda regeringen samma prioritering som den tyska regeringen, att en avveckling av kärnkraften går före en minskning av fossila energikällor?
fr · H21196 · 2014-11-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:96 Stöd till barn med särskilda behov i skolan av (KD) till Utbildningsminister (MP) Sedan den nya lagen om skolpeng trädde i kraft har barn i behov av särskilt stöd rätt till extra resurser i skolan. Ett så kallat tilläggsbelopp för extraordinära stödåtgärder kan betalas ut av kommunen utöver grundbeloppet. Men en formulering i har medfört en snäv och godtycklig tillämpning av reglerna rörande tilläggsbelopp. Många kommuner har lämnat avslag på sökta tilläggsbelopp utifrån färdiga mallar och utan att se till varje enskild elevs behov. Lagen har kunnat tolkas på ett sätt att inga resurser ges till stöd i själva undervisningssituationen, trots att det just är där speciell kompetens krävs. Tillämpningen av lagen har slagit särskilt hårt mot elever i små fristående förskolor, skolor och resursskolor. Alliansregeringen aviserade att skollagen ska tydliggöras så att det framgår att tilläggsbeloppet syftar till att barn med inlärningssvårigheter får förutsättningar att nå målen för utbildningen och för att kunna fullgöra sin skolgång. Det ska uttryckligen anges att tilläggsbeloppet ska vara individuellt utformat. Tilläggsbelopp ska kunna ges även för åtgärder som har koppling till undervisningen, något som i praktiken inte är förenligt med den domstolspraxis som utvecklats. Det kan till exempel handla om en extra lärarresurs eller specialpedagogiska insatser. Barn med särskilda behov som inte får rätt stöd från början löper stor risk att få svåra problem . Barn som inte klarar av att gå ut kommer inte vidare till gymnasiet och riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden. En person som hamnar i utanförskap och som inte kan försörja sig själv kommer med stor sannolikhet att må dåligt. Det kommer också att vara en hög kostnad för samhället. Om vi ska kunna minska utanförskapet måste resurser sättas in och kraftsamlingen ske innan människor hamnar i det. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser utbildningsministern att göra för att säkerställa att barn i behov av särskilt stöd får tillgång till extraresurser kopplade till undervisningen?
fr · H21197 · 2014-11-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:97 Skärpt lagstiftning mot grooming av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Tidningen har uppmärksammat grooming, hur män kontaktar unga flickor över populära sajter i sexuellt syfte. Det visar ett stort behov av att skärpa lagstiftningen, något jag har motionerat om. Straffbestämmelsen ”kontakt med barn i sexuellt syfte”, så kallad grooming, trädde i kraft . Straffet för kontaktbrottet är böter eller fängelse i högst . har gjort en uppföljning av tillämpningen av lagen. Den visar att få anmälda fall av kontakt med barn i sexuellt syfte leder till åtal. Till exempel gjordes sammanlagt 617 polisanmälningar om grooming, men bara fem av dem lagfördes. har justitie- och migrationsministern uttalat att lagen är otillräcklig och att han avser att skärpa den, vilket ska ske skyndsamt. Jag har följande fråga: När beräknar ministern att en skarpare lag kan vara på plats?
fr · H21198 · 2014-11-21 00:00:00 — Fråga 2014/15:98 Svenska programdokument för jordbruksstöd av (C) till Landsbygdsminister (S) Det har framkommit att har fått ett stort antal frågor från rörande svenska programdokument för jordbruksstöd. De förslag som lämnats från den förra var väl beredda med stor transparens och deltagande från olika intressenter i hela landet. Många befarar nu att den skriftväxling som inletts med kommer att leda till stora förändringar i det svenska förslaget och därmed också påverka ett stort antal företag. Om det skulle innebära förskjutningar mellan animalieproduktion och spannmålsproduktion, eller mellan aktivt och passivt brukande, skulle helt andra principer komma att ligga till grund för framtidens svenska jordbrukspolitik. Reglerna är dessutom planerade att träda i kraft från , vilket medför att tiden är oerhört kort. Min fråga till landsbygdsminister blir därför: Avser ministern och regeringen att förändra politikens innehåll som ovan beskrivits och därmed bryta mot tidigare beslut?
fr · H21199 · 2014-11-24 00:00:00 — Fråga 2014/15:99 Regeringens otydlighet i biståndsbudgeten av (KD) till Statsrådet (MP) Vi kristdemokrater menar att vi alla har ett ansvar för utvecklingen i världen. , vi, svenska folket, ska bidra ansvarsfullt, generöst och ambitiöst för att minska fattigdom och förtryck runt om i världen. Alliansen gjorde under de två gångna mandatperioderna insatser för att öka transparensen inom bistånd. Regeringen presenterade, för , biståndsbudgeten och hur medlen inom budgeten skulle fördelas. Den nya regeringen verkar däremot ha sänkt ambitionerna och i årets biståndsbudget valt att, för och alla de aktörer som verkar inom ramen för biståndet, undanhålla hur medlen kommer att fördelas. Regeringen hänvisar till att redovisningen av fördelningen kommer att tydliggöras i regeringens regleringsbrev. Det innebär att regeringen ändrar praxis och inte längre aviserar för hur biståndsbudgeten ska fördelas. Detta är olyckligt och skapar oklarhet för myndigheter, civilsamhällets organisationer och multilaterala organisationer. Det är oklart när och på vilket sätt regeringen avser att presentera biståndsbudgetens fördelning på anslagspostnivå inom anslaget 1:1 avgifter till internationella organisationer, för och biståndets aktörer. Svensk biståndspolitik är nu också i ett särskilt känsligt läge eftersom de aviserade avräkningarna leder till att biståndet minskar med mer än , trots attbni ökar. Därutöver kan vi förvänta oss att regeringen kommer att öka avräkningarna mer än aviserat mot bakgrund av den senaste prognosen för flyktingmottagandet som lämnade . Regeringen har i budgetpropositionen också aviserat att en del av det bilaterala bistånd som börjat utfasas ska återupptas och nya satsningar har aviserats. Det betyder att nedskärningar kommer att drabba en mängd olika anslagsposter och därmed ett stort antal olika aktörer inom biståndet. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka områden inom utgiftsområde 7, det vill säga internationellt bistånd, avser statsrådet och regeringen att skära ned på ?
frs · H21228 · 2014-11-03 00:00:00 — Dnr Fi2014/3583 Svar på fråga 2014/15:28 av (FP) Beteendeförändringar på grund av höjda marginalskatter på arbete har frågat mig vilka långsiktiga beteendeförändringar vad gäller arbetsutbudet som följer av de högre marginalskatterna i och med förslagen om avtrappat jobbskatteavdrag och en begränsad uppskrivning av den nedre skiktgränsen. ser vi att arbetslösheten i har bitit sig fast på en hög nivå. Trots att konjunkturen återhämtar sig har en hög arbetslöshet relativt jämförbara länder. Speciellt bekymmersamt är att långtidsarbetslösheten är hög och att ungdomar möter stora svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Den borgerliga regeringen har, trots försök med stora skattesänkningar, inte lyckats åtgärda dessa problem. Vad som har hänt till följd av den borgerliga regeringens stora skattesänkningar är i stället att nu har ett strukturellt underskott på av BNP. Reformer behöver därför finansieras fullt ut och jag noterar att även den föregående regeringen gjorde den bedömningen . Regeringen tror på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter. Inte minst är det viktigt att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom effektiva utbildningsinsatser. Vi har inte råd att förlora arbetstillfällen till följd av att arbetsgivare inte finner personer med rätt kompetens. Högre skatt för dem med relativt höga inkomster ger både nödvändiga skatteintäkter och har dessutom en god fördelningsprofil. Att bedöma politiken genom att endast se till effekter av enskilda finansieringsåtgärder är missvisande. De satsningar regeringen nu gör på exempelvis högre kvalitet i äldreomsorg och förskolan, klimat, utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster i välfärden, bedöms bidra till en lägre arbetslöshet och en varaktigt högre sysselsättning på lång sikt.
frs · H21233 · 2014-11-05 00:00:00 — Dnr Fö2014/1811/MFU Svar på fråga 2014/15:33 av (FP) Inhyrning av personal på F 17 har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att undvika att industrin tar över underhållet av stridsflygplan på F 17 i . Den pågående omdaningen av försvarslogistiken syftar till att effektivisera och rationalisera materiel- och logistikförsörjningen för att stärka förbandsverksamheten. Reformen fullföljs genom överföringen av bland annat merparten av materielsystemkontor Flyg från Försvarsmakten till . Enligt vad som är känt planeras inga ytterligare större utkontrakteringar av flygunderhåll. Jag vill också understryka att utgångspunkten, i enlighet med vad som anfördes i propositionen En effektivare försvarslogistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291), är att sådana åtgärder inte ska leda till försämrad militär förmåga eller sänkta beredskapskrav.
frs · H21234 · 2014-11-05 00:00:00 — Dnr Fi2014/3696 Svar på fråga 2014/15:34 av (M) Högre kostnader för företagande har frågat närings- och innovationsministern hur en ny lastbilsskatt, högre kostnader för att anställa samt minskade satsningar på väginvesteringar kommer att leda till fler jobb i och . Frågan har överlämnats till mig. befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge, med en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer, ett stort budgetunderskott och där sänkta klimatambitioner och en ovilja att med kraft ställa om till en hållbar produktion riskerar vår miljö, människors hälsa och konkurrenskraft. Det allvarliga läget gör det än viktigare att ineffektiva åtgärder ersätts av effektiva insatser. De nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd, som enligt en rapport från IFAU (utvärdering) inte har haft någon sysselsättningseffekt över huvud taget för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är vidare missvisande att bedöma politiken genom att endast se till effekter av enskilda finansieringsåtgärder. Regeringens samlade politik kommer att hjälpa fler till ett arbete och öka arbetsutbudet bland de mest utsatta grupperna. Grunden för högre sysselsättning är tillväxten av fler jobb i det privata näringslivet. Offentliga investeringar i infrastruktur bidrar till ett robust och effektivt transportsystem, vilket är en förutsättning för ökad sysselsättning, för näringslivets konkurrenskraft och för exportföretagens möjlighet att utvecklas. Därför satsar regeringen totalt ytterligare ca på den statliga transportinfrastrukturen . Regeringen minskar inte på medlen till väginvesteringar kring och . Den avståndsbaserade vägslitageskatten som ska utredas kommer att bidra till att ställa om transportsektorn i en mer hållbar riktning. Den har vidare möjlighet att utjämna konkurrensvillkoren mellan svenska och utländska åkare.
frs · H21235 · 2014-11-05 00:00:00 — Dnr Fi2014/3795 Svar på fråga 2014/15:35 av (M) Kompensation för den slopade nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga har frågat mig om konkurrensen om arbetskraften snedvrids när kommunsektorn kompenseras för den slopade nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga. Nedsättningen av socialavgifterna för unga som den förra regeringen genomförde har inte varit en effektiv åtgärd för att öka sysselsättningen bland unga och motverka den höga ungdomsarbetslösheten. Detta har en rad oberoende instanser påtalat. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att resurser ska föras över från den dyra och ineffektiva nedsättningen av socialavgifter för unga, till insatser som på allvar kan leda till att ungdomar kommer i arbete. Regeringen har valt att kompensera kommunsektorn för de ökade kostnader som följer av slopandet av nedsättningen genom att det generella statsbidraget höjs. Då det finns stora brister i välfärden är en viktig utmaning för regeringen att komma till rätta med dessa. Genom kompensationen får kommunsektorn därmed medel för att upprätthålla kvaliteten i välfärdssektorn. Eftersom socialavgifterna för att anställa unga fortsätter vara desamma i privat- och offentlig sektor innebär det att konkurrensen om arbetskraften inte snedvrids.
frs · H21236 · 2014-11-05 00:00:00 — Dnr Fö2014/1845/MFI Svar på fråga 2014/15:36 av (FP) Statligt företags försvarsberedskapshänsyn har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder, så att handlingsfrihet bibehålls för att det i nästa försvarsbeslut ska kunna ingå att resurser för luftförsvar åter ska kunna utnyttja inklusive dess bergshangar. Försvarsberedningen konstaterar i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20) att luftförsvaret och flygstridskrafterna är prioriterade under den kommande inriktningsperioden. Luftförsvaret ska enligt försvarsberedningen ha förmågan att kontrollera luftrummet, tillhandahålla rörlighet i form av transportflyg, helikoptrar och system för underrättelseinhämtning, samt ha förmågan att genomföra attackuppgifter. En förutsättning för dessa förmågor är, enligt försvarsberedningen, ett ändamålsenligt bassystem. Försvarsberedningen menar att det inom försvarsplaneringen är viktigt att redundansen i bassystemet ses över för att flygstridskrafterna, i händelse av beslut om höjd beredskap, ska kunna verka effektivt. Försvarsmakten har fått i uppdrag att inkomma med underlag till regeringen inför arbetet med den kommande försvarspolitiska inriktningspropositionen som ska läggas fram för . Försvarsmaktens behov av tillgång till flygplatser är en viktig fråga och har behandlats av , framförallt kopplat till frågan om flygtrafikledningstjänst. konstaterar i sitt betänkande från (bet. 2013/14:TU17, rskr. 2013/14:336) att Försvarsmakten inte har tillräckligt många egna flygplatser utan måste använda sig av andra flygplatser för att fullgöra sina uppdrag. Det konstateras att de statliga flygplatserna ligger på strategiskt viktiga områden över hela landet och lämpar sig därför väl för att uppfylla Försvarsmaktens behov. I utredningen behov av flygtrafiktjänst (SOU 2014:65) konstateras också att Försvarsmakten har få egna flygplatser och för att uppnå en minskad sårbarhet, ökad flexibilitet samt en större täckning av de områden som Försvarsmakten prioriterar utgör Swedavia AB:s flygplatser ett viktigt komplement. Utredningens betänkande bereds i .
frs · H21237 · 2014-11-05 00:00:00 — Dnr Ju/2014/6579/Statssekr Svar på fråga 2014/15:37 av (M) Konsekvenserna av höjda arbetsgivaravgifter för polisen har frågat mig med hur mycket polisens utgifter för arbetsgivaravgifterna ökar genom regeringens förslag att kraftigt höja kostnaderna för anställda . Nedsättningen av socialavgifterna för unga har inte varit effektiv för att motverka den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringen föreslår därför att nedsättningen avvecklas i två steg för att bland annat finansiera mer effektiva insatser för unga. Regeringens förslag innebär förvisso högre kostnader för alla arbetsgivare som har medarbetare . Hur stor denna kostnadsökning blir för beror på hur många av anställda som kommer att vara . Med dagens antal anställda uppgår den ökade kostnaden till ca vilket motsvarar av anslag . Jag bedömer att detta ryms inom befintliga anslagsramar för .