ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112714 · 2014-07-07 00:00:00 — Dnr N2014/2973/E Svar på fråga 2013/14:714 av (S) Inledda prov med ryskt kärnbränsle har frågat mig om jag anser att inledda prov med ryskt kärnbränsle harmoniserar med EU:s arbete för att minska beroendet av rysk energi i EU-området. Jag vill först påpeka att det är företagen själva som väljer leverantörer för de olika leden i kärnbränsleanskaffningen; köp av uran, isotopseparation och slutligen tillverkning av bränsleelement innehållande det anrikade uranet. Säkerhet regleras av stränga regler och hanteras av . Marknadens funktion och försörjningstrygghet bevakas och analyseras enligt europeiska regelverk genom Euratom och under överinseende av , . Det prov med ett par bränsleelement i som har påbörjat syftar till att verifiera funktion och säkerhet hos bränsleelement tillverkade av ett ryskt företag. finns efter sammanslagning av olika företag endast två företag som kan erbjuda tillverkning av bränsleelement för denna typ av reaktorer och försöken syftar till att säkerställa en väl fungerande och konkurrensutsatt marknad. Om det skulle bli aktuellt att köpa tillverkning av bränsleelement från detta ryska företag så innebär det på intet sätt ett beroende av ryskt uran eftersom inköpen fördelas mellan olika leverantörer och med olika långa kontrakt för att få en säker tillförsel. Jag kan därför inte se någon koppling mellan de inledda proven av bränsleelement tillverkade av ett ryskt företag och försörjningssäkerheten vad gäller natururan eller anrikning. Eftersom proven syftar till att öka mängden möjliga leverantörer så borde detta, om något, öka försörjningstryggheten. Därför finns inte heller någon grund för att dessa provningar inte skulle harmonisera med EU:s arbete för att minska beroendet av rysk energi i EU-området.
frs · H112715 · 2014-07-09 00:00:00 — Dnr S2014/5183/FST Svar på fråga 2013/14:715 av (S) Försämring av arbetsvillkor för personliga assistenter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bättre kontroll av assistansersättningen inte leder till sämre arbetsvillkor för de anställda. Som anger i sitt yttrande är det viktigt att förhindra fusk i assistansersättningen. Men det är lika angeläget att förhindra felaktigheter och överutnyttjande samt att höja kvalitén i hantering av assistansen. Assistansreformen har på ett avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för personer med omfattande funktionsnedsättningar. Reformen har generellt inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet. Regeringen anser därför att det är mycket angeläget att värna denna reform. För att säkerställa assistansersättningens långsiktiga hållbarhet vidtar därför regeringen ett antal åtgärder. Ytterst handlar dessa om att stärka förmånens legitimitet. Regeringen avser att på olika sätt fortsätta detta arbete. Det är betydelsefullt att ersättningen prövas under rättssäkra och likvärdiga förhållanden och att det blir rätt från början. Det är även angeläget att det finns metoder för att på ett effektivt sätt åtgärda felaktigheter samt motverka brottslighet och att förmånen överutnyttjas. Dessa åtgärder vidtas som sagt för att värna assistansen. Det gynnar framför allt de assistansberättigade men det gagnar även assistenterna. I och med att beslutade om förändringar i assistansersättningen så beslutades det även om vissa justeringar när det gäller arbetstider. Bakgrunden är bl.a. att det inte är rimligt att assistansersättning betalas ut för arbete som sker under förhållanden som strider mot arbetstidslagstiftningen. När det gäller arbetstider har regeringen även i tidigare förarbeten framhållit att frågan om arbetstid i hög grad är en fråga om assistansens kvalitet. Kvaliten kan påverkas negativt när antalet arbetstimmar långt överstiger normal arbetstid.
frs · H112716 · 2014-07-08 00:00:00 — [konvertering pågår]
frs · H112719 · 2014-07-15 00:00:00 — Dnr L2014/1920/ Svar på fråga 2013/14:719 av (MP) Likvärdiga villkor för komjölk och växtbaserad mjölk har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att skapa likvärdiga villkor för berikning av komjölk och växtbaserad mjölk. Beteckningen mjölk är reserverad för animaliska produkter och de växtbaserade produkterna benämns vanligen dryck t.ex. havredryck. I tillsätts D-vitamin till fettsnål komjölk eftersom vitaminet försvinner i framtagningsprocessen. Den nivå till vilken den fettsnåla mjölken berikas motsvarar halten i standardmjölk (fett). Motivet att tillsätta D-vitamin är att öka barns intag särskilt då är ett solfattigt land. För att ekologisk komjölk ska kunna berikas krävs enligt EG-förordningen för ekologisk produktion att det finns ett obligatoriskt krav i den svenska lagstiftningen. Kravet på obligatorisk berikning av ekologisk komjölk infördes . Ett stort antal av tillverkare av växtbaserade konventionella drycker tillsätter på frivillig väg D-vitamin men också andra vitaminer och mineraler till sina produkter. Anledning till detta är att D-vitamin inte finns i den ursprungliga råvaran. Enligt EU-reglerna för ekologiska produkter är det inte tillåtet att sätta till D-vitamin. Förutom D-vitamin innehåller de ekologiska växtbaserade dryckerna inte kalcium eller vitamin B12, vilket ingår i komjölk och är för oss viktiga näringsämnen. Att införa krav på obligatorisk berikning med D-vitamin medför därför inte att dryckernas näringsinnehåll kan likställas med innehållet i komjölk. Den lösning som jag förespråkar är bra och balanserad märkning om näringsinnehållet i olika livsmedel. Märkningen kan vara en hjälp för oss konsumenter så att vi kan göra mer aktiva val i mataffären men också så att vi kan se till att vi äter tillräckliga mängder av viktiga näringsämnen och får i oss en väl sammansatt kost. Att ange näringsinnehållet i livsmedel kommer i och med den nya EU-förordningen om livsmedelsinformation att bli obligatoriskt.
fr · H111745 · 2014-08-05 00:00:00 — Fråga 2013/14:745 De kristnas situation i främst av (FP) till Utrikesminister (M) Situationen för de kristna minoriteterna i är alarmerande. Vid sidan av , är det bara i de kristna har kunnat leva utan direkta hot och trakasserier. I drabbas alla med tanke på den långdragna konflikten. Läget för de kristna är särskilt bekymmersamt i efter att Islamiska staten genomfört ockuperingar av områden och tagit kontroll över flertalet städer. Kristna är särskilt utsatta, de tvingas att konvertera, de trakasseras och mördas med brutala metoder som sedan kablas ut i media. Omvärlden agerar inte tillräckligt kraftfullt. har också ett ansvar att reagera och ta avstånd på ett mycket tydligt sätt. I bor många kristna från , men också många med släktingar och vänner i . har ett stort moraliskt ansvar att också agera i denna fråga. Dels för att förmå den irakiska regeringen att skydda sin befolkning, dels för att det internationella samfundet gemensamt markerar för att skydda de kristna så att även de kan leva i sitt hemland. Min fråga blir. Vad ämnar utrikesministern och regeringen vidta för åtgärder för att lyfta frågan kring de kristnas situation i ytterligare?
fr · H111746 · 2014-08-08 00:00:00 — Fråga 2013/14:746 krig mot civila i och av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (M) Våldet och kriget eskalerar för var dag i . Detta till följd av bl.a. inbördeskriget i samt det mellan olika religiösa och etniska grupper i sedan invasion av landet. Barns, kvinnors och oskyldiga människors liv går till spillo. Rädsla och skräck breder ut sig i regionen. Antalet flyktingar har ökat. Vardagen har blivit en mardröm för irakiska och syriska kurder och anda minoritetsgrupper såsom assyrier, syrianer och andra kristna grupper. Många kristna och andra folkgrupper tvingas konvertera till jihadisternas eller måste betala vite. Islamiska staten(IS) mördar, halshugger, våldtar och plundrar med världens goda minne, tycks det. Enligt FN mördades minst 40 jezdikurdiska barn när tog kontrollen över i Irakiska . Kvinnor och flickor våldtas och mördas . blir jag kontaktad av kvinnor och flickor i olika länder,inte minst i , i , med flera. finns det farhågor för att kristna minoriteter förföljs och för utsatthet även i och då jihadisterna även har börjat sina operationer i dessa gränsländer. I staden har kurdiska kvinnor och män på ett enastående sätt kämpat mot jihadisterna. Detsamma har hänt i . Frågan är hur länge omvärlden ska vänta och titta på? Min fråga till utrikesminister är: Vad avser ministern att göra för del, genom FN och EU, för att få stopp på krig mot civila i och ?
fr · H111747 · 2014-08-11 00:00:00 — Fråga 2013/14:747 Lagen om medling av (MP) till Justitieminister (M) Lagen om medling vid brott tillkom 2002 och BRÅ fick i uppdrag att svara för att underlätta implementeringen av lagen. Kommunerna fick det huvudsakliga ansvaret för att tillämpa lagen. Andra berörda myndigheter är polisen och i viss mån även dömande myndigheter. Medlingslagens syfte är dels att brottsoffret synliggörs dels att gärningspersonen blir uppmärksammad på konsekvensen av brottet och får chans att ångra sin gärning och be brottsoffret om förlåtelse. För att en medling skall komma till stånd krävs att båda parter frivilligt ställer upp och att en medlare genomför själva medlingsprocessen. Min fråga till justitieminister är: Hur ser justitieministern på sitt och departementets ansvar för att lagen tillämpas på det sätt som det var tänkt vid lagens tillkomst?
fr · H111748 · 2014-08-12 00:00:00 — Fråga 2013/14:748 Ekonomiska förutsättningar för spetsutbildningar i teoretiska ämnen av (MP) till Utbildningsminister (FP) tillbaka finns nationella spetsutbildningar i teoretiska ämnen vid ett antal olika gymnasier i landet, bland annat genom historieprogrammet vid i . En av möjligheterna med att en sådan här utbildning är förlagd i är att utbildningen därigenom kan samordnas med historieutbildningar vid universitet och många elever vid historieprogram läser parallellt med sina gymnasiala studier temakurser vid vid . Spetsutbildningen får inga extra statliga resurser för sin utbildning. Kvaliteten möjliggörs ändå genom stort lokalt engagemang och samarbetet med universitet. Universitet har dock inga krav på sig att samarbeta med gymnasiets spetsutbildning och därför kan det tänkas uppstå diskussioner om att gymnasiet bör betala för kurserna deras elever går. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern om han avser att agera så att spetsutbildningar i teoretiska ämnen får goda förutsättningar till samordning med universitetsinstitutioner, för att bibehålla kvaliteten på spetsutbildningarna.
fr · H111749 · 2014-08-12 00:00:00 — Fråga 2013/14:749 Klimatanpassning av (V) till Miljöminister (C) I ljuset av den omfattande branden i framstår det som allt viktigare att anpassa vårt samhälle till ett förändrat klimat. Behov av att klimatanpassa uppmärksammades i slutbetänkandet från Klimat- och sårbarhetsutredningen. Risk för fler och mer omfattande skogsbränder togs upp i både det betänkandet samt i rapporten under ett förändrat klimat - en forskningsöversikt för ökad brandrisk i våra skogar (2009) från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Nästan allt återstår att göra för att på allvar ska kunna anpassa samhället till ett förändrat klimat. Det handlar om att värna samhällets viktigaste funktioner som dricksvattenförsörjning och tillgång till elektricitet, hur vi planerar våra städer samt hur vi ska producera våra livsmedel och bedriva ett hållbart skogsbruk. Ska anpassningen verkligen komma i gång behövs ökade statliga resurser och en bättre koordinering. Av det skälet anslår mer pengar till klimatanpassning, både direkt till våra kommuner och i form av ökade anslag främst inom ramen för Myndigheten för samhällsberedskap. Enligt rapporten med klimatanpassning från kommuner och landsting anser en stor andel av de tillfrågade kommunerna att de har för dåligt underlag för att kunna klimatanpassa sin kommun. Ett flertal kommuner har tagit fram lokala handlingsprogram för klimatanpassning. På nationell nivå saknas dock ett handlingsprogram med nationella målsättningar för klimatanpassningen. Det finns inte heller en myndighet i med det samlade ansvaret för klimatanpassning. Det nationella kunskapscentrumet för klimatanpassning vid är ett vällovligt initiativ, men har inte de resurser och kapacitet för att spela den rollen. Med anledning av vad som sagts ovan vill jag fråga miljöminister följande: När kommer ministern och regeringen att ta initiativ till en myndighet med det samlade ansvaret för klimatanpassning samt anta en nationell handlingsplan för klimatanpassning?
fr · H111750 · 2014-08-13 00:00:00 — Fråga 2013/14:750 Insulinpumpar av (S) till Socialminister (KD) Det statliga beslutade att slopa statliga subventioner till insulinpumpar för diabetiker. I stället skulle de i fortsättningen tillhandahållas av landsting. har 16 av landets 21 landsting upphandlat insulinpumpar. På den korta tid som har gått sedan insulinpumparna lyftes ut ur förmånssystemet har förskrivningen sjunkit med som antalet diabetiker ökar i landet. Vid ett seminarium i vittnade patienter om att de har nekats tekniska hjälpmedel med hänsyn till ekonomin. Även om läkarna ska behandla patienterna strikt ur medicinsk synpunkt har de ansvaret för att enhetens ekonomi. Insulinpumpar ökar på ett avgörande sätt diabetikers möjligheter att leva ett normalt liv. Fel medicinering kan ge allvarliga komplikationer och vara direkt livshotande. Föräldrar till barn med diabetes måste dygnet runt kontrollera värdena för att inte riskera sitt barns hälsa. I en interpellationsdebatt försäkrade socialministern att landstingen kommer att klara av kostnadsansvaret för insulinpumpar och att slopandet av statliga subventioner inte ska drabba patienter. Tyvärr visar utvecklingen något helt annat. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att garantera landets diabetiker likvärdig behandling i fråga om insulinpumpar?
fr · H111751 · 2014-08-13 00:00:00 — Fråga 2013/14:751 Ändrade regler för behörighet att söka in på polisutbildningen av (V) till Justitieminister (M) Polisen har ändrat sitt system för att söka in till polisutbildningen. Det innebär att alla de människor som läst in ämnen och fått högskolebehörighet via Folkhögskolorna har blivit diskvalificerade. Det är inte rimligt. Dessutom har Polisen gjort ändringen utan att sprida informationen vidare så att det blivit vidare känt. Här i har vi fått reda på flera personer som tagit studielån och läst in ämnen för att kunna söka in på polisutbildningen och som gjort det via Folkhögskola. De betalar ett högt personligt pris för Polisens agerande. Min fråga till justitieminister blir därför följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att personer som läst på folkhögskolor blir behöriga att söka in på Polisutbildningen och så att de som kommit i kläm i skiftet kan göra det?
fr · H111752 · 2014-08-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:752 Den kritiska situationen i och av Shadiye Heydari (S) till Utrikesminister (M) Situationen i och är kritisk sedan terrororganisationen staten, IS (tidigare ), tagit över och Shingal/Sinjarområdet och tvingat tusentals att fly. Över en miljon flyktingar från , och Shingal befinner sig nu i Irakiska . Det pågår ett blodbad i Shingal/Sinjarområdet, där 200 000- 300 000 Yezidikurder, och kristna tvingats att lämna sina hem. Tusentals flyktingar befinner sig just nu på Shingal/Sinjarbergen, där barn och äldre nu dör i den 40-gradiga värmen i brist på mat, vatten, mediciner. De behöver omvärldens hjälp omgående. Många flyktingar vittnar också om det våld och de övergrepp som sker från Islamiska statens soldater/terrororganisation. Jag uppmanar det internationella samfundet och att ge humanitär hjälp till de civila i och . har också ett moraliskt och mänskligt ansvar att bistå med humanitärt stöd för att rädda liv, och lindra nöd i krig och katastrofsituationer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen vidta med anledning av den rådande kritiska situationen i och ?
fr · H111753 · 2014-08-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:753 Svenskt humanitärt bistånd till och av Shadiye Heydari (S) till Utrikesminister (M) Situationen i och är kritisk sedan terrororganisationen staten, IS (tidigare ), tagit över och Shingal/Sinjar området och tvingat tusentals att fly. Över en miljon flyktingar från , och Shingal befinner sig nu i Irakiska . Det pågår ett blodbad i Shingal/Sinjarområdet, där 200 000- 300 000 Yezidikurder, och kristna tvingats att lämna sina hem. Tusentals flyktingar befinner sig just nu på Shingal/Sinjarbergen, där barn och äldre nu dör i den 40-gradiga värmen i brist på mat, vatten, mediciner. De behöver omvärldens hjälp omgående. Många flyktingar vittnar också om det våld och de övergrepp som sker från Islamiska statens soldater/terrororganisation. Jag uppmanar det internationella samfundet och att ge humanitär hjälp till de civila i och . har också ett moraliskt och mänskligt ansvar att bistå med humanitärt stöd för att rädda liv, och lindra nöd i krig och katastrofsituationer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Kommer att bidra med humanitärt bistånd till flyktingarna i ?
fr · H111754 · 2014-08-14 00:00:00 — Fråga 2013/14:754 Konfliktrisken kring vattenfrågor av (V) till Utrikesminister (M) Vatten är grundläggande för vår överlevnad. Vi klarar oss inte länge utan vatten och det går åt mycket vatten vid livsmedelsproduktionen. Det skapar därför en stor desperation om vi inte har tillgång till vatten. Vattnets kretslopp påverkas av klimatförändringarna och är en mycket viktig miljöfråga. Regnmängderna ökar i vissa områden och minskar i andra p.g.a. den alltmer eskalerande globala uppvärmningen. Detta påverkar möjligheten att producera livsmedel och påfyllnaden av dricksvattenkällor med mera. Vi har i märkt av vattenbristen i våra marker. Detta genom en katastrofalt stor skogsbrand som var svår att släcka och som orsakade stor förödelse. I fattiga länder i syd blir sådana extrema händelser ännu vanligare som resurserna att lösa problemen är knappa och effekterna därför blir mycket starkare. har vi sett svåra konflikter i . Vattenfrågorna finns även med som en del i dessa konflikter. Vattenkonflikterna kommer troligen att bli fler då en ökad vattenbrist riskerar att sätta ett allt starkare tryck på befolkningen i länderna i syd framöver. är det därför en stor risk att konflikterna blir allt svårare både p.g.a. vattenbristen och en ojämlik fördelning av vattenreserverna i torra områden. pågår en exploatering av vattenresurser för produktion utav externa intressenter, vilket tömmer ut vattenreserverna. Detta kommer orsaka en stor desperation. En desperation som förutom ett stort lidande i sig också kan leda till spridning av våld som blir svårt att stävja om man inte löser ett av grundproblemen, dvs. tillgången till livsnödvändiga resurser såsom vatten. behöver därför inom FN verka för en jämlik fördelning av vattenresurser, skydd av vattenreservoarer och för fler biståndsprojekt som löser vattenfrågor. Jag vill därför fråga utrikesminister : Avser ministern att verka internationellt för att förebygga vattenkonflikter?
fr · H111755 · 2014-08-15 00:00:00 — Fråga 2013/14:755 En minskad risk för skogsbränder av (V) till Landsbygdsminister (C) Skogsbranden i är den största i modern tid i . Enorma belopp har gått förlorade och uppskattningsvis , mestadels skog, har eldhärjats. Regeringen vill nu utreda räddningsinsatsen av skogsbranden. Det kan vara bra att utreda insatsen i sig, men inom området naturkatastrofer och extrema väderhändelser är det tämligen välutrett. Att vi kan vänta oss fler skogsbränder och över lag mer av extremt väder har konstaterats av ett flertal tunga utredningar, både i och internationellt. Därför behöver vi rusta mot framtida katastrofer, exempelvis med kraftigt ökade resurser till klimatanpassning. Men det är också brådskande att få till stånd ett hållbarare skogsbruk samt göra vad vi kan så att framtida skogsarbeten minimerar risken för skogsbränder. måste en avverkning anmälas till senast i förväg. Här vore det lämpligt, i händelse av brandrisk i skogen, om , eller annan relevant myndighet, hade möjlighet att ställa krav på avverkaren att ha brandvakter på plats i anslutning till skogsarbetet. På samma sätt borde den ansvariga myndigheten ha möjlighet att ställa krav på personal med brandskyddsutbildning. Samma sak borde gälla vid markberedning. behöver skogsbolaget inte invänta något klartecken för att påbörja markberedning. och när det föreligger brandrisk (en bedömning som ansvarig myndighet får göra exempelvis efter konsultation av ) ska ansvarig myndighet ha möjlighet att ställa krav på brandvakt och brandskyddsutbildad personal. För att uppnå detta behövs sannolikt ändringar göras i skogsvårdslagen, kanske också skogsvårdsförordningen. pågår utredning om orsakerna till skogsbranden i . Dessa slutsatser vill jag inte förekomma, men att skogsarbete kan leda till bränder är allmänt känt. Många skogsbolag gör ett viktigt säkerhetsarbete, exempelvis utbildad personal och brandvakter. vill att detta ska bli norm för all skoglig verksamhet i lägen med brandrisk. Därför är det viktigt att regeringen agerar. Med anledning av ovan vill jag fråga landsbygdminister : Är ministern beredd att göra ändringar i relevanta lagar och föreskrifter för att våra myndigheter ska kunna ställa krav på brandvakter, brandskyddsutbildad personal och andra relevanta säkerhetsåtgärder?
fr · H111756 · 2014-08-18 00:00:00 — Fråga 2013/14:756 Flyktingar från av Shadiye Heydari (S) till Statsrådet (M) Många palestinska papperslösa flyktingar har fått avslag på sina asylsökningar i . Bland dessa asylsökande finns det personer som de facto har bott i . De asylsökande/papperslösa anser sig vara berättigade till rätten till asyl. De menar att de både här i och i har varit flyktingar. Enligt dem själva har de trots oroligheterna i de nekats uppehållstillstånd i . Hur länge ska man leva som illegal flykting? Situationen är instabil och orolig i och av den anledningen kan de inte skickas tillbaka och inte ens polisen kan verkställa deras avvisning/ärende. har de etablerat sig i det svenska samhället och bildat familj i . Regeringen har möjlighet att fatta beslut om att se över situationen och överväga om ska låta de asylsökande stanna i på grund av den rådande situationen i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande. Är statsrådet beredd att överväga att se över situationen för palestinska papperslösa flyktingar?
fr · H111757 · 2014-08-18 00:00:00 — Fråga 2013/14:757 Omprövning av budget av (S) till Försvarsminister (M) Sommaren rullar på, och många människor har varit till sjöss denna varma sommar. har gjort ett gott jobb, funnits i människors närhet så mycket och ofta som planering och budget tillåtit. Men kärvare tider är på väg för KBV. De förväntas att dra ned 133 miljoner och har därmed fått varsla 150 anställda. Då vill jag fråga försvarsminister : Har det uppkommit några andra omständigheter som gör att försvarsministern vill ompröva KBV:s budget och därmed neddragningen av de 133 miljonerna?
fr · H111758 · 2014-08-18 00:00:00 — Fråga 2013/14:758 Kassaregister för utländska företagare av (S) till Finansminister (M) skärptes reglerna för kassaregister. Även marknads- och torghandlare med en omsättning på måste ha ett kassaregister. Utländska företagare utan fast driftsställe i undantogs från lagen vilket vi socialdemokrater menade var fel. Ärendet skulle dock beredas inom lovade finansministern. registrerar svenska torghandlare sina företag utomlands för att slippa certifierade kassaregister. Det sker i större omfattning än vad väntat sig. uppmärksammades, enligt medierna, om fenomenet då flera av knallarna som deltog i vintermarknad hade registrerat sina verksamheter utomlands. Enligt finansministern och de borgerliga ledamöterna i skatteutskottet är vi i princip överens om åtgärder mot skattefusk och ekobrott. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister följande: Föreligger underlag för en kommande proposition kring ett borttagande av det gällande undantaget för certifierade kassaregister för utlandsregistrerade torg- och marknadshandlare?