ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H111582 · 2014-04-22 00:00:00 — Fråga 2013/14:582 Skattefusk och ekonomisk brottslighet av (S) till Finansminister (M) i har dragit i gång en seminarieserie om alla förslag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet som de röstat emot . Närmast på tapeten står förslaget om månadsuppgifter där statsrådet vek ned sig för som i det så kallade inre kabinettet bestående av partiledarna fick förslaget stoppat trots att proposition var utlovad. Företagare som tycker att skattefusk och svartjobb är ett bra konkurrensmedel fick näringsministern på sin sida med sina krokodiltårar. Men blåser det friska valvindar inom , och strategerna har tänkt ut att den politiska skillnaden gentemot Socialdemokraterna måste minskas till det yttersta. Alltså ska nu skattefusk och ekobrott bekämpas – rent av med månadsuppgifter på individbasis - som vi socialdemokrater anklagas för att vilja främja detsamma genom våra förslag kring moms och arbetsgivaravgifter. Skam har kommit upp ur vattnet och springer runt på torra land, det gäller att påpeka att han faktiskt är naken. Har valfebern fått ministern att ändra uppfattning kring månadsuppgiftsrapportering på individbasis till ?
fr · H111583 · 2014-04-23 00:00:00 — Fråga 2013/14:583 Konferens om kärnvapen av (S) till Utrikesminister (M) planeras en tredje konferens om de humanitära effekterna av kärnvapen. Denna konferens ska hållas i , och den bör leda till konkreta beslut framåt för nedrustning. har ställt sig utanför det humanitära initiativet och deltog endast med tjänstemän på relativt låg nivå på de tidigare konferenserna, som ägde rum i respektive . Det sänder fel signaler! Inför den här konferensen bör visa ett aktivt stöd för mötet och prioritera resurser för att konferensen ska kunna ta fler steg framåt. Mot den här bakgrunden vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att ska kunna bidra till att konferensen i om kärnvapens humanitära konsekvenser ska kunna nå framgång?
fr · H111584 · 2014-04-23 00:00:00 — Fråga 2013/14:584 TV4:s nedläggning av lokala redaktioner av (S) till Kultur- och idrottsminister (M) kom beskedet från TV4:s ägare att den lokala bevakningen läggs ned. Det betyder minskad lokal journalistik och att ca 140 personer blir av med sina jobb. Stora delar av landet hamnar på det viset i något som kan betecknas som medieskugga. slopades kravet på lokala nyheter i kanalens sändningstillstånd. TV4:s första sändningstillstånd tillkom efter politiska beslut att öppna för kommersiellt finansierad public service-tv som ett alternativ i konkurrens med SVT. Kravet var tydligt om att upprätta lokala tv-stationer och regional utsändning. Villkoren för innehåll och tid för reklam var från början skarpa. De har senare luckrats upp och friare placering under programinslagen. Fram till att det nya sändningsavtalet upprättades har det funnits skrivningar som förhindrat TV4 att ta bort lokalredaktionerna. är de borttagna, och TV4 lägger nu ned sina lokala redaktioner, bland annat i . Intresset för lokal och regional bevakning finns dock kvar och är minst lika stort nu som . TV4:s enorma miljardvinster har tillkommit genom generösa politiska beslut. tillåter regeringen att TV4 ytterligare kortsiktigt kan maximera vinsten utan att bidra till hela utveckling. Är ministern beredd att skärpa kraven på sändningstillstånd för TV4 för att tillgodose regional bevakning?
fr · H111585 · 2014-04-23 00:00:00 — Fråga 2013/14:585 Nattåg till Åre av (S) till Statsrådet (M) Turism är en basnäring för , och Åre är ett av landets största turistmål. Näringen investerar betydande belopp i att öka antalet turister i västra , inte bara utan även , sommaren och hösten. En viktig förutsättning för att lyckas med detta är att det finns goda kommunikationer mellan och . kör SJ nattåg till Åre . SJ räknar inte , då man körde tågen tomma från förbi Åre till för att städas på depån där. Tågen gick också tomma tillbaka till . Turisterna såg tågen köra förbi och fick ta sig med lokaltåg till , för att där stiga på nattåget. vill SJ bygga en städdepå för nattåg i i stället, vilket många befarar skulle leda till att ännu färre nattåg körs till Åre. För tillväxten i är det nödvändigt att förutsättningarna för turismen att utvecklas på alla sätt förbättras. Nattågen från till Åre är en viktig del i detta. Avser infrastrukturministern att vidta några åtgärder för att förbättra kommunikationerna mellan och ?
fr · H111586 · 2014-04-22 00:00:00 — Fråga 2013/14:586 Biltvätt på gatan av (MP) till Miljöminister (C) Med våren kommer ofta biltvätt. Inte sällan sker denna direkt på gatan, trots att olja, tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen då riskerar att läcka ut i naturen. Många kommuner har infört förbud mot biltvätt på gatan i sina lokala hälsoskyddsföreskrifter. bedömer dock att det inte finns lagstöd för en kommun att utfärda ett generellt förbud enligt , utan endast att i det enskilda fallet besluta om förelägganden och förbud. Detta är en otillfredsställande ordning som försvårar för kommuner där biltvätt på gatan utgör ett stort problem. Jag vill därför fråga miljöministern: ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra för kommuner att generellt förbjuda biltvätt på gatan?
fr · H111587 · 2014-04-24 00:00:00 — Fråga 2013/14:587 Växande skulder av (S) till Justitieminister (M) den 31/12 uppgick antalet registrerade skuldsatta hos kronofogden till 434 627 personer som var skyldiga totalt . Motsvarande siffror den 31/12 2010 var 423 721 personer och 65 miljarder. I ökade de skuldsatta från 55 829 till 57 288 och skulderna från 9,3 miljarder till 9,8 miljarder. I min hemkommun Ale gick vi från 921 skuldsatta till 932 men skulden minskade något från 142 miljoner till 127 miljoner. I den växande arbetslöshetens och fattigdomens spår växer skulderna, inte minst bland sjuka och arbetslösa som drabbats hårt av regeringens ekonomiska politik. Genom vilka åtgärder avser ministern att minska antalet skuldsatta och deras samlade skuld?
fr · H111588 · 2014-04-25 00:00:00 — Fråga 2013/14:588 Utökat meddelarskydd av (S) till Justitieminister (M) Behovet av meddelarskydd i offentligt finansierad privat verksamhet är stort. Allt fler välfärdsverksamheter bedrivs i privat regi där de anställda har ett sämre skydd om de behöver slå larm om missförhållanden än om de hade varit anställda av det offentliga. Ett stärkt meddelarskydd bidrar till en ökad trygghet både för de som arbetar i verksamheten och de som behöver dess tjänster. Frågan om stärkt meddelarskydd har vid ett flertal tillfällen diskuterats i den senaste mandatperioden, vilket en gjord undersökning av (2014:143) bekräftar. presenterade den statliga Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet sitt slutbetänkande (SOU 2013:79). I betänkandet föreslås att en ny lag införs för att reglera meddelarskyddet i förhållande till privata arbetsgivare inom vård, skola och omsorg. lade regeringen fram en proposition som behandlade villkoren för fristående skolor. Där föreslogs att ytterligare utredning behövs innan ett meddelarskydd kan införas för anställda i friskolor. Enligt min mening behöver ett stärkt meddelarskydd bli verklighet , inte minst för att ett stärkt meddelarskydd kan bidra till att förhindra oseriösa privata aktörer i skattefinansierad verksamhet. Min fråga är därför: Vilket arbete bedrivs i regeringen med de förslag om meddelarskydd som lades fram i SOU 2013:79?
fr · H111589 · 2014-04-29 00:00:00 — Fråga 2013/14:589 Störningsfri tillgång till det marksända tv-nätet i av (S) till Statsrådet (C) I och andra delar av har boende fått stora problem med att ta del av nyhetsutbudet och det övriga utbudet i det marksända tv-nätet. Bland annat får man ingen bild alls på sin tv-apparat. En orsak är det mobila 4G-nätet, som stör tv-nätet när sändarmasten är nära eller när tv-masten ligger i samma riktning. Men det största problemet utgörs av de nya vindkraftsparkerna. När dessa byggs förstärks vingarna med kolfiber för bättre hållbarhet. Materialet stör sändningar i stora områden när tv-masten ligger i samma riktning som vindkraftverken. Den gamla typen av vindkraftverk med glasfiberarmerade vingar påverkade inte sändningarna alls. Kunderna i det marksända nätet har kontaktat olika myndigheter och instanser, men de har fått mycket dålig hjälp för att få en störningsfri mottagning. Trots problemen måste de betala sin radio- och tv-avgift. Det är nödvändigt att alla hallänningar får störningsfri tillgång till det marksända tv-nätet. Vilka åtgärder avser it-ministern att vidta för att alla hallänningar ska få störningsfri tillgång till det marksända tv-nätet?
fr · H111590 · 2014-04-29 00:00:00 — Fråga 2013/14:590 Störningar i det marksända tv-nätet i av (S) till Kultur- och idrottsminister (M) Allt fler hallänningar har fått problem med att ta del av nyhetsutbudet och det övriga utbudet i det marksända tv-nätet. Detta beror på att DR:s Viborgsändare i sänder på samma frekvens som SVT i och . Det innebär att i kustområdet, och en bra bit inåt landet, är signalen från så stark att de svenska sändningarna inte bara störs utan helt slås ut vid vissa väderförhållanden, särskilt vid högtryck. Att olika länders sändare inte stör varandra ska samordnas mellan länderna, vilket uppenbart inte sker i detta fall. Det är nödvändigt att alla hallänningar har störningsfri tillgång till det marksända tv-nätet. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att DR:s sändningar inte ska slå ut det marksända tv-utbudet i ?
frs · H112548 · 2014-04-11 00:00:00 — Dnr A2014/1508/A Svar på fråga 2013/14:548 av (S) Misslyckad arbetslöshetsbekämpning har frågat mig vilka huvudorsaker jag ser till regeringens misslyckade arbetslöshetsbekämpning och genom vilka initiativ jag avser att uppnå jämförbara siffror med , med flera. Regeringens reformer har bidragit till att sysselsättningen ökat med över 250 000 personer . sysselsättningsgrad är en av de högsta i och vi tillhör de länder med lägst långtidsarbetslöshet i EU. Detta trots en utdragen global lågkonjunktur. Jobben är regeringens viktigaste fråga. För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden har regeringen i budgetpropositionerna föreslagit en rad åtgärder inom både arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder för sammanlagt för att stödja tillväxt och varaktigt öka sysselsättningen. Bland annat föreslog regeringen för att bekämpa långtidsarbetslösheten. Dessutom har satsningar gjorts som stärker företagens konkurrenskraft, ökar arbetskraftsutbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. En sak som skiljer arbetsmarknaden i och arbetsmarknaderna i och är att de senare har väl utbyggda lärlingssystem. Jag vill därför nämna att som ett resultat av de pågående trepartssamtalen har regeringen beslutat om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Inom utbildningssystemet har satsningar gjorts bland annat på gymnasiala lärlingsutbildningar, lärlingsanställning och bristyrkesutbildningar. Att fler unga snabbare ska få jobb och etablera sig på arbetsmarknaden är en prioriterad fråga. Regeringen anser att ovanstående bidrar till att skapa fler och bredare vägar till jobb för unga.
frs · H112549 · 2014-04-11 00:00:00 — Dnr U2014/2721/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:549 av (S) Framtidens utbildning och har frågat mig hur jag vill styra över mer av utbildningen till idékläckande och kreativa processer. Den om problemlösningsförmåga som presenterades visar på ett tydligt samband mellan goda kunskaper inom matematik, läsförståelse och naturvetenskap å ena sidan och problemlösningsförmåga å andra sidan. Jag kan konstatera att den svenska skolan inte kommer att kunna bli bättre på problemlösning om den inte också når bättre resultat inom ämnena. Regeringen har genomfört ett stort antal reformer för att förbättra resultaten i skolan. Bland annat har nya läroplaner med tydligare kunskapskrav införts i och motsvarande skolformer. Även gymnasieskolan har fått en ny läroplan och nya ämnesplaner. Kunskapsuppföljningen har förbättrats genom tidigare och fler nationella prov, tidigare betyg och en ny betygsskala. Dessutom görs flera reformer för att stärka läraryrkets attraktivitet och lärarkårens kompetens, t.ex. Mattelyftet och Läslyftet. Dessa reformer lägger grunden för bättre resultat i skolan och därmed också för större framgång när det gäller idékläckande och kreativa processer.
frs · H112550 · 2014-04-11 00:00:00 — Dnr L2014/1204/ Svar på fråga 2013/14:550 av (S) Spökgarn har frågat mig vilka svenska åtgärder jag avser att dra i gång och vilken målsättning jag har i fråga om att rensa svenska fiskevatten från spökgarn. Med spökgarn menar man förlorade fiskenät som fortsätter att fiska i havet utan att någon tar hand om fångsten. Fiskare som förlorar sina redskap och inte lyckas bärga dem ska, enligt EU:s kontrollförordning, rapportera sin förlust. I ska förlusten rapporteras till Havs-och vattenmyndigheten. Uppgifterna är viktiga eftersom de kan användas för att lokalisera och rensa bort redskapen. Regeringen anser att detta är en angelägen fråga. I genomförandet av de olika EU-fonder som funnits på fiskets område har därför lämnat stöd till en mängd projekt för att minska antalet fridrivande garn i haven. Dessa projekt har genomförts av yrkesfiskare som på detta sätt har utfört en viktig miljötjänst. Man kan konstatera att har nyttjat möjligheten att lämna stöd till detta redan innan det utpekades som en specifik åtgärd i 2006. har beviljat runt i stöd till projekt för draggning av spökgarn inom ramen för de olika EU-fonderna. Hälften av beloppet har utgjorts av EU-medel som har kompletterats med lika mycket svenska nationella medel. Genom projekten som genomförts har garn samlats in, tillsammans med betydande mängder av andra former av marint skräp. I det kommande svenska havs- och fiskeriprogrammet ingår ett flertal åtgärder som syftar till att bevara och förbättra vattenmiljöer, däribland stöd till insamling av förlorade fiskeredskap och marint skräp. Det är bra att de insatser som genomförts i nu också blir allt vanligare på europeisk nivå. Det är min förhoppning att vi med gemensamma ansträngningar kan fortsätta att minska den negativa inverkan som spökgarn kan ha på havets ekosystem.
frs · H112551 · 2014-04-11 00:00:00 — Dnr S2014/3228/SF Svar på fråga 2013/14:551 av (S) Beräkning av antagandeinkomst har frågat mig om beräkning av antagandeinkomst och om undertecknad och regeringen tänker föreslå några förändringar. Som konstaterar, baseras inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning på en så kallad antagandeinkomst. Den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten används även i de fall en försäkrad som uppbär partiell sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas högre grad av ersättning, exempelvis från en fjärdedels till halv sjukersättning. Detsamma gäller om en försäkrad blir förbättrad och får lägre grad av ersättning. Effekten av dessa regler är att vissa personer får högre ersättning och att vissa får lägre, jämfört med om det skulle fastställas en ny antagandeinkomst i samband med att ersättningsgraden ändras. En ändring av regelverket så att en ny antagandeinkomst istället fastställs i samband med att ersättningsgraden ändras, skulle alltså både kunna ge personer lägre eller högre ersättning jämfört med vad som gäller med nuvarande regelverk. I (dnr 5544-2012) framkommer bl.a. att nästan hälften () i den undersökta populationen skulle fått lägre eller samma ersättningsnivå om en ny beräkning skulle ha gjorts av antagandeinkomsten. Regeringens bedömning är att nuvarande lösning sammantaget medför rimliga resultat, varför det inte är aktuellt med förslag om regeländringar på detta område.
frs · H112552 · 2014-04-11 00:00:00 — Dnr N2014/1758/TE Svar på fråga 2013/14:552 av (MP) Ombyggnaden av väg 57 genom samhälle har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att frågan om en framtida långsiktig dragning av väg 57 i form av en förbifart söder om inte avförs från den framtida planeringen. Väg 57 genom samhälle är en statlig väg som ligger inom planeringsansvar. Regeringen fastställer ekonomiska ramar för samtliga länsplaner, men fattar inte beslut om vilka objekt som finns med i planerna. Jag noterar att väg 57 –E4 finns med i i förslag till länsplan för regional transportinfrastruktur i –2025. Där framgår att vägen föreslås breddas mellan och i syfte att förbättra förutsättningarna för arbetspendling. länsplan medfinansierar en del av kostnaden. Hur detta påverkar framtida byggnationer är en fråga för berörda aktörer i dialog med länsplaneupprättaren, i . Däremot kan jag konstatera att det är i linje med regeringen politik att i enlighet med fyrstegsprincipen satsa på befintlig infrastruktur snarare än att bygga nytt. Genom att arbeta enligt fyrstegsprincipen, vilken jag noterar att har föreslagit ska upphöjas till lagstiftning, kan vi spara både pengar och miljö.
frs · H112553 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr N2014/1793/TE Svar på fråga 2013/14:553 av (V) Trafik på Västerdalsbanan har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att bryta den i frågan beskrivna moment 22-situationen, som blir ett hot även mot andra lågtrafikerade banor på landsbygden. Regeringen har ökat resurserna till underhåll på järnvägen och satsningen på järnväg som regeringen gör i beslutet om fastställelse av en nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2025 bekräftar detta ytterligare. ska inom ramen för sitt uppdrag och tillgängliga resurser prioritera vilka banor som ska underhållas för att kunna erbjuda efterfrågad funktionalitet i transportsystemet. De flesta lågtrafikerade banor har ett behov av underhåll och upprustning. ska i sina prioriteringar avgöra vilken lägstastandard som kan accepteras på den enskilda banan givet trafik som finns och som kan förväntas. ska, inom ramen för sitt uppdrag, där det finns en uttalad efterfrågan på trafik och där det är samhällsekonomiskt motiverat rusta upp lågtrafikerade järnvägar. Jag förutsätter att i enlighet med järnvägsförordningen gör överväganden avseende Västerdalsbanan med det som utgångspunkt. Jag förutsätter också att arbetar tillsammans med regionen för att tillgodose behovet av transporter.
frs · H112554 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr 2014/3377/FST Svar på fråga 2013/14:554 av (S) Ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen har frågat jämställdhets- och biträdande utbildningsministern hur statsrådet avser komma till rätta med det ojämställda uttaget av dagens föräldraförsäkring? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Barn är olika och har olika behov. Det är föräldrarna som utifrån familjens livssituation och barnets behov har de bästa förutsättningarna att fatta beslut som är till barnets bästa. Regeringen vill förbättra förutsättningarna för ett aktivt och jämlikt föräldraskap utan att för den skull ta ifrån familjerna deras självbestämmande. För att främja ett jämställt föräldraskap förenklades jämställdhetsbonusen från . Bonusen betalas nu ut till båda föräldrarna, utan ansökan, i samband med föräldrapenningen. betalades jämställdhetsbonus ut med sammantaget för 188 000 barn. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förbättras förutsättningarna för jämställdhet och barnets relation med båda föräldrarna stärks. Männens uttag av föräldrapenningdagar ökar för varje årskull. I genomsnitt har en pappa tagit ut med föräldrapenning när ett barn fött 2009 har fyllt , en ökning från jämfört med barn födda . Avseende tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn betalades av dagarna ut till män och till kvinnor. De ekonomiska konsekvenserna av föräldraledighet är en viktig faktor när föräldrarna planerar hur länge de ska vara föräldralediga och hur de ska fördela föräldrapenningdagarna mellan sig. Regeringen gav i uppdrag att utveckla en webbaserad tjänst där föräldrar kan planera och beräkna de ekonomiska effekterna av hur de fördelar sin föräldraledighet. Den förbättrade och utökade planeringstjänsten togs i bruk och tar hänsyn till föräldrarnas inkomster, effekterna av jämställdhetsbonus och skatter samt avtal om så kallad föräldralön från arbetsgivare. Män och kvinnor ska ges goda förutsättningar att ta ett aktivt och jämställt ansvar för föräldraskapet. Där spelar informationen om föräldraförsäkringens regelverk en viktig roll. Regeringen sätter tilltro till att föräldrarna själva kan bestämma hur de önskar fördela de dagar med föräldrapenning som de disponerar.
frs · H112555 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr Fö2014/685/SSP Svar på fråga 2013/14:555 av (FP) Svenskt värdlandsavtal med Nato har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillförsäkra snabb möjlighet till militär hjälp, i händelse av till exempel en snabbt uppkommen krissituation. Regeringen beslutade och 2012 att anta ett s.k. partnerskapsmål inom ramen för Partnership for Peace Planning and Review Process (PARP) som anger att vi ska utveckla och implementera ett koncept för att erbjuda värdlandsstöd till utländska trupper som leds av Nato samt Nato-personal som, på vår inbjudan, verkar på svenskt territorium. Partnerskapsmålet omfattar även att förhandla ett samförståndsavtal (Memorandum of Understanding) rörande principiella bestämmelser för värdlandsstöd. Att ingå ett samförståndsavtal rörande värdlandsstöd med Nato garanterar inte ett partnerland militärt stöd vid en krissituation då Natos säkerhetsgaranti endast omfattar allierade. Försvarsmakten har utarbetat ett koncept för värdlandsstöd och därmed till del uppnått det aktuella partnerskapsmålet. Konceptet innehåller rutiner för hur värdlandsstöd planeras och genomförs inom Försvarsmaktens övnings- och insatsverksamhet. Försvarsmakten har även mottagit en inbjudan från Nato att inleda förhandlingar om ett samförståndsavtal och har inkommit med en framställan om bemyndigande att inleda förhandlingarna med Nato. Framställan är under beredning inom . revideras de svenska PARP-målen. Regeringens avsikt är att fortsatt inkludera ett mål för att utveckla värdlandsstöd med Nato i PARP Partnership Goals 2014.
frs · H112556 · 2014-04-23 00:00:00 — Regler för förbränning av spillolja [konvertering pågår]
frs · H112557 · 2014-04-23 00:00:00 — Regelverk kring förbränning av spillolja [konvertering pågår]
frs · H112558 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr Fö2014/691/MFU Fö2014/702/MFU Svar på fråga 2013/14:558 Nästa generations ytstridsfartyg samt fråga 2013/14:564 Marinens framtida fartygsbestånd av (S) har frågat mig dels när regeringen avser att fatta det nödvändiga beslutet rörande ombyggnad av och i enlighet med RÄ 12/2 så att dessa kan ersätta de mindre bevakningsbåtarna, inkluderat den , dels när regeringen avser att fatta nödvändiga beslut om modifiering av befintliga korvetter alternativt omedelbar nyanskaffning av nästa generations ytstridsfartyg. Frågan om den materielplaneringen är komplex och innehåller många olika dimensioner. Det är av stor betydelse att nå en helhetslösning som långsiktigt svarar mot operativa och ekonomiska krav. Arbetet med det sker i nära dialog med Försvarsmakten och . I vårändringsbudgeten (prop. 2013/14:99) redovisar regeringen bedömningen att undervattensförmågan utgör ett väsentligt säkerhetsintresse och att bibehållandet av kompetensbasen är nödvändig för att uthålligt tillförsäkra Försvarsmakten denna förmåga. Regeringen bedömer vidare att en konstruktionsöversyn av nästa generations ubåt bör genomföras. Därtill redovisas inriktningen att fullfölja halvtidsmodifieringen av två ubåtar av Gotlandsklass samt att livstidsförlänga ubåten . Dessa åtgärder representerar sammantaget en konsoliderad strategi för att långsiktigt säkerställa svensk undervattensförmåga. Det är naturligt att i god ordning pröva övriga förslag till materielanskaffningar inom marinstridskrafterna i ljuset av denna utveckling.