ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H21266 · 2014-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:66 av (FP) internetskatt har frågat mig om vilka initiativ jag avser ta bilateralt och inom EU för att ska följa rättsstatens principer samt hur jag avser agera mot lagförslag, som till exempel skatten på dataöverföring, som kränker de mänskliga rättigheterna. Jag instämmer i oro över utvecklingen i , även om det aktuella lagförslaget som nämner har dragits tillbaka för att utredas vidare. Regeringen har noterat den kritik som framförts mot av internationella institutioner, däribland Europeiska kommissionen och . I Lissabonfördraget fastställs unionens grundläggande värden, däribland demokrati, rättsstatens principer och respekt för de mänskliga rättigheterna. är fördragets väktare som ska övervaka att medlemsstaterna följer fördrag och regelverk och kommissionen har i detta avseende riktat invändningar mot . Kommissionens nya ramverk för att stärka rättsstaten, ett initiativ som välkomnas av regeringen, ska ge kommissionen verktyg för att föra dialog och ge rekommendationer när en medlemsstat riskerar bryta mot de värden man förbundit sig till i enlighet med artikel 2 i fördraget. tydliggör kommissionens ansvar och möjlighet att agera inom fördragen och kompletterar överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i fördraget om EU:s funktionssätt och mekanismerna i artikel 7 i . Arbetet i EU för att stärka rättsstaten är mycket viktigt för regeringen. Alla EU-medlemsstater har en skyldighet att respektera de grundläggande värdena såsom de finns återgivna i (art 2) och leva upp till sina internationella åtaganden när det gäller rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Jag kommer att nära följa utvecklingen i och kommer även fortsatt att driva frågan om betydelsen av ett fritt och säkert internet i EU och i andra fora.
frs · H21268 · 2014-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:68 av (FP) Demokrati som utvecklingsmål har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att få genomslag för ett demokratimål i de nya globala utvecklingsmålen post 2015. Inledningsvis vill jag säga att jag håller med om det som påtalar i sin fråga vad gäller vikten av demokrati. Av allt det som vi i de utvecklade länderna kan göra för att bidra till hållbar utveckling runt om i världen så är stöd för upprätthållandet och främjandet av demokratiska principer något av det viktigaste och mest grundläggande. Demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är både mål i sig själva och medel för att uppnå andra mål för en hållbar utveckling. Att demokrati är viktigt för utveckling får också stöd från människor världen över. FN har gjort en världsomspännande undersökning om vilka mål som ska prioriteras i post-2015 agendan. Män och kvinnor i alla åldrar världen över anger i denna undersökning demokratirelaterade mål som en viktig prioritet. Regeringen kommer i det fortsatta arbetet med utvecklingsagendan post-2015 att fästa stor vikt vid frågor rörande demokratiutveckling. Som vet så är post-2015 agendan en oerhört bred förhandling, även med FN mått mätt. Det handlar om att nå en internationell överenskommelse om alla de områden som bedöms som centrala för att främja en globalt hållbar utveckling i alla dess tre dimensioner (den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen). I detta arbete kommer regeringen vara aktiv för att påverka förhandlingarna om nästa generations utvecklingsmål på en bred front. tar i sin fråga särskilt upp flickors och kvinnors situation. Regeringen har i flera fora redan varit tydlig med att jämställdhetsperspektivet, inklusive SRHR-frågan, ligger högt bland regeringens prioriteringar i arbetet med post-2015 agendan. Vad gäller just jämställdhet anser regeringen att det är särskilt viktigt att det perspektivet inkluderas både som ett mål och som ett medel. Som påpekar kommer de mellanstatliga förhandlingarna om utvecklingsagendan post-2015 inledas . väntar vi med intresse på att FN:s generalsekreterare ska presentera sin s.k. syntesrapport om post-2015 agendan. Denna rapport kommer att bli central för de mellanstatliga förhandlingarna. arbetar regeringen aktivt inom EU för att ta fram en så stark EU-position som möjligt vad gäller utvecklingsagendan post-2015. EU:s gemensamma position, i form av rådsslutsatser, ska antas . I detta arbete har varit drivande för att få med starka skrivningar om demokrati, mänskliga rättigheter och en rättighetsbaserad ansats till hållbar utveckling. Sammanfattningsvis kan alltså sägas att regeringen är fullt medveten om utmaningen att inom FN förhandla frågor rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Genom ett effektivt formellt såväl som informellt arbete – och inte minst genom arbete tillsammans med övriga EU-länder – avser regeringen göra sitt yttersta för att främja demokratifrågornas hantering i den nya utvecklingsagendan för hållbar utveckling.
frs · H21269 · 2014-11-19 00:00:00 — Dnr Ku2014/1892/KA Svar på fråga 2014/15:69 av (FP) Att uppmärksamma kommunismens offer har frågat mig vilka initiativ jag som demokratiminister med ansvar för mänskliga rättigheter i tänker ta för att uppmärksamma kommunismens offer. Forum för levande historia bedriver utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och fortbildning. Myndigheten har till uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har till särskild uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Forum för levande historia har som ambition att skapa verktyg som hjälper lärare i deras arbete kring demokrati och mänskliga rättigheter och som kan inspirera elever till att vilja lära sig mer, men också till reflektion över eget ansvar och agerande. Det pedagogiska materialet om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten finns för flera fördjupningsnivåer och är anpassat till olika lärostilar. Ett exempel är "Från dröm till terror – en film om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten". Uppdraget till Forum för levande historia att ta fram ett digitalt metodmaterial med utgångspunkt i vittnesmål från Förintelsen, kommunismens brott och andra brott mot mänskligheten fortsätter med att det framtagna materialet sprids och kommer till användning inom grund- och gymnasieskolan. Inom ramen för uppdraget arbetar nu myndigheten vidare med att utbilda ett nätverk av svenska skolambassadörer för EU. Syftet är att förmedla kunskap om och intresse för historia av brott mot mänskligheten som ett sätt att stärka förståelsen för värdet av demokratin.
frs · H21270 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr Ku2014/1890/MFI Svar på fråga 2014/15:70 av (S) Strategi för medial närvaro i hela landet har frågat mig om jag avser att utarbeta en strategi som stärker den mediala närvaron i hela landet. Jag håller med om att de förändringar som sker i medielandskapet, med bland annat minskad medial närvaro i olika delar av landet, på många sätt är bekymmersam inte minst ur demokratisk synvinkel. Jag har redovisat min uppfattning om den lokala journalistikens och nyhetsbevakningens betydelse för demokratin i ett svar på interpellationen 2014/15:19 Ett modernt presstödssystem . Frågan från ger anledning att på nytt framhålla lokaljournalistikens betydelse. Lokaljournalistiken är viktig både för att enskilda människor ska få kännedom om olika beslut som påverkar deras vardag och för att de nationella medierna ska få underlag till rapportering om vad som händer på det lokala planet. förslag bereds inom . Parallellt med det arbetet förs diskussioner om mediesituationen i ett större perspektiv. Jag anser att ett stödsystem bör beakta de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Jag vill också framhålla betydelsen av en fortsatt stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. behövs även andra aktörer – i hela landet – som kan bidra med perspektiv. Som jag anfört finns behov av att se på förändringarna, utmaningarna och statens roll i det nya mediesamhället på både kortare och . Exakt på vilket sätt det kommer att ske och vilka frågor som kommer att omfattas får jag återkomma till. Jag vill dessutom påminna om att regeringen i budgetpropositionen angett att den avser att återkomma med förslag på det mediepolitiska området.
frs · H21271 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr U2014/6759/S Svar på fråga 2014/15:71 av (M) Resursskolornas framtid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att lagstiftningen för resursskolor, oavsett huvudman, blir mer anpassad och flexibel för att kunna möta de mycket särskilda behov som dessa elever har. Huvudmannen för utbildningen avgör inom ramen för skolförfattningarna hur verksamheten ska organiseras. Principen om inkludering utgör en av utgångspunkterna som det svenska skolväsendet har att ta hänsyn till. Det står inte i motsats till, och får inte hindra, att hänsyn tas till elevers olika behov och att barn och elever ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Det innebär att skolan har ett kompensatoriskt uppdrag där den tydliga målsättningen är att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Det kan ske på olika sätt beroende på vilka behov som föreligger. Jag instämmer således med om att det behövs en mångfald av verktyg för att tillgodose barns och elevers behov av särskilt stöd. Det pågår en rättslig process där bland annat den närmare innebörden av de bestämmelser som syftar på kan komma att prövas. Jag är förhindrad att uttala mig om hur en domstol ska döma i det enskilda fallet. Om det i ett senare skede finns skäl att ta initiativ till att se över bestämmelserna är jag och regeringen beredda att göra det.
frs · H21272 · 2014-11-25 00:00:00 — Dnr A2014/3993/ARM Svar på fråga 2014/15:72 av (S) Missvisande statistik om arbetsplatsolyckor har frågat mig vad jag avser att göra för att vi ska få en korrekt bild av arbetskraftsolyckorna i och vilka åtgärder jag avser vidta för att minska olyckorna, och då främst dödsfallen, på svenska arbetsplatser. Det är riktigt att den officiella arbetsskadestatistiken i bygger på anmälda arbetsskador till och att skälen till det bl.a. är att det ska gå att jämföra siffror på EU-nivå. Vad gäller dödsolyckor publicerar , , löpande uppgifter också om andra dödsolyckor än de som inrapporterats till den officiella statistiken, t.ex. uppgifter om utländska personer som dött vid tillfälligt arbete i och som inte omfattas av socialförsäkringssystemet här. På AVs hemsida redovisas den officiella statistiken samt de övriga dödsfallen med en kort redogörelse för vart och ett av dessa dödsfall. Till AV anmäls dödsfall och allvarligare olyckor och tillbud enligt 3 kap 3 a § arbetsmiljölagen. Anmälningsskyldigheten är straffsanktionerad och omfattar alla personer som arbetar i , också om de kommer från ett annat land och oavsett var någon är försäkrad. Syftet med anmälningarna till AV är primärt att de kan vara en signal för verket att agera på. Arbetsmiljölagstiftningen gäller alla som arbetar i . Samma skydd ska gälla oavsett om du är svensk eller endast arbetar i tillfälligt. Det finns system som fångar upp allvarliga olyckor, tillbud och dödsfall som drabbar personer som tillfälligtvis arbetar i , vilka AV också kompletterar med uppgifter från bl.a. polis och media. Därmed inte sagt att systemet inte kan behöva följas upp för att se om det fullt ut uppfyller AVs behov av att nå ut med sin tillsyn. Arbetsmiljön är ett högt prioriterat område för regeringen. Totalt uppgår satsningarna på en förbättrad arbetsmiljö till under kommande mandatperiod. Med målet att minska den arbetsrelaterade ohälsan och arbetsolyckorna inleds nu också arbetet med en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken. Inom ramen för det arbetet kommer vi ta fram en nollvision mot dödsolyckor i samråd med arbetsmarknadens parter. Ingen ska behöva dö på jobbet.
frs · H21273 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr Fi2014/3997 Svar på fråga 2014/15:73 av (V) Insatser mot penningtvätt har frågat mig om vilka initiativ jag avser att ta för att ska stödja förslag om offentliga register över företags verkliga förmånstagare i de pågående diskussionerna om penningtvättsdirektivet. Frågan om transparens gällande information om verkliga huvudmän har varit central i förhandlingarna om och rådets förslag till reviderat direktiv /60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättsdirektivet). I förhandlingarna har bejakat möjligheter till insyn och kontroll men ifrågasatt om centrala offentliga register är det bästa sättet att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. De register som föreslås är mycket resurskrävande. Det finns inte några tydliga belägg för att ett register skulle vara ett effektivt vapen mot penningtvätt eller annan ekonomisk brottslighet. Det är särskilt oklart om nyttan skulle uppväga de kostnader som uppbyggnaden och underhållet av ett register skulle medföra. Den information som registren ska innehålla är i stor utsträckning redan offentlig. Kravet på att samla denna information i centrala register innebär dock att nya integritetsfrågor uppstår. Det finns också ytterligare krav i direktivet som talar för att registren ska innehålla även annan, mer integritetskänslig, information. Det har därför varit viktigt för att tillförsäkra sig om att det finns tillräcklig flexibilitet i direktivet för att på nationell nivå kunna genomföra lösningar som både säkerställer kravet på offentlighet och behovet av att kunna skydda individer. Förutsatt att skrivningar nås som möjliggör att dessa förutsättningar kan uppfyllas kommer att stödja förslaget om ett centralt register. Detta är ett mål jag har för avsikt att driva i förhandlingarna.
frs · H21274 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr Fi2014/4015 Svar på fråga 2014/15:74 av (S) Hot mot närbutiker och servicehandeln har frågat justitie- och migrationsministern vad han avser att göra för att komma tillrätta med detta problem som riktas mot servicehandeln. Frågan är ställd mot bakgrund av åsikten att det framförallt behövs ett större perspektiv på vad den illegala handeln av cigaretter gör mot de seriösa småbutikernas förutsättningar att verka och överleva. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att bekämpa kriminella nätverk genom att slå ut eller allvarligt störa dem är en prioriterad uppgift för såväl som Polisen. Inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet (GOB-samarbetet) sker ett omfattande samarbete mellan elva myndigheter inom och utom rättsväsendet. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska ge hög prioritet åt att bekämpa storskalig eller frekvent illegal införsel av tobak. har myndigheten beslagtagit 46,2 miljoner cigaretter, jämfört innan som legat kring 20 miljoner cigarretter. En framgångsfaktor, utöver samarbete med andra myndigheter, är att använda modern teknik, så som mobila scannrar, för att effektivisera kontrollverksamheten.
frs · H21276 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr Fö2014/1921/MFU Svar på fråga 2014/15:76 av (FP) Svensk statsmakts beställning av utveckling och serieleverans av JAS 39 E har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder, så att till Försvarsmakten levererade exemplar av stridsflygplanet 39 E innehåller telekommunikation, som sekretesskyddas med nationell rådighet över medlen härför. Stridsflygsystemet är av stor betydelse för Försvarsmaktens samlade förmåga och som Försvarsberedningen konstaterat, är flygstridskrafterna prioriterade under den kommande inriktningsperioden. Försvarsmakten har uppgiften att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar. Grunden för detta ska vara förmågan till väpnad strid. Kravställning av såväl förband som för materielsystem är därmed en fråga för Försvarsmakten. Försvarsmakten har beställt utveckling och anskaffning av JAS 39 E av . Försvarsmaktens kravställning på JAS 39 E innehåller bland annat förmåga till interoperabel krypterad flygstridsledning. Specifika detaljer som rör sådana förmågor omfattas av försvarssekretess. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars-och säkerhetspolitiken. Som Försvarsberedningen skriver omfattar den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen medlemmar i unionen samt och . Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i Europeiska unionen eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. bygger sin säkerhet tillsammans med andra med utgångspunkt i den solidariska säkerhetspolitiken. Det gör vi genom gemensamma övningar, insatser och annan verksamhet i exempelvis , , Europeiska unionen och , liksom vårt samarbete med Nato.
frs · H21277 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr U2014/6861/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2014/15:77 av (M) Högre utbildning och forskning har frågat mig på vilket sätt utbildningsområdet kommer att påverkas av budgetförändringarna gällande Medelhavsinstituten och samgåendemedel till . I ett pressmeddelande meddelades att de även fortsatt kommer att få direkta verksamhetsbidrag och att aviseringen om minskat verksamhetsbidrag för Medelhavsinstituten är aktuell efter att vi granskat institutens finansieringsmöjligheter. Medelhavsinstituten har utöver de direkta verksamhetsbidragen även externfinansiering av verksamheten från till exempel . Instituten har dock kostnader för drift och underhåll av fastigheterna och de direkta verksamhetsbidragen från staten behövs bland annat för att täcka dessa driftskostnader. Medelhavsinstituten är viktiga kontaktytor, deras verksamheter spänner över många fält och berör både forskning och utbildning på olika nivåer inom humaniora och samhällsvetenskap, men också främjandet av en bredd av olika slags kulturverksamheter. Därför väljer regeringen att fortsätta ge direkta verksamhetsbidrag till institutens mångfacetterade verksamhet. Regeringen kommer att finna annat sätt att finansiera de medel det rör sig om. Dessa förändringar avser regeringen återkomma om. har särskilda medel tilldelats för samgåendet mellan Högskolan på och i syfte att täcka ökade kostnader som kan uppstå i samband med samgåendet. Syftet har också varit att stärka kvaliteten och utveckla verksamheten på . Regeringen prioriterar satsningar på kunskap och utbildning. Därför föreslår regeringen i budgetpropositionen att medel motsvarande 5 000 nya högskoleplatser avsätts . , vilket inkluderar Campus , kommer att få en betydande del av dessa medel och därmed ges möjlighet att förstärka kvaliteten i undervisningen och öka antalet studenter.
frs · H21279 · 2014-11-26 00:00:00 — Dnr L2014/2879/ Svar på fråga 2014/15:79 av (M) Björnjakt i har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att undvika situationer som den i då skjutna björnar destruerats trots att det konstaterats att inget lagbrott begåtts. I det aktuella fallet sköts tre björnar mer än vad kvoten medgav, varefter polisen beslagtog och destruerade björnarna. Enligt 3 § jaktlagen (1987:259) är viltet fredat och får jagas endast om detta följer av lag eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Enligt 33 § jaktförordningen (1987:905) tillfaller bl.a. björn som påträffas död eller dödas när sådant djur är fredat, staten. I det aktuella fallet var björnarna fredade eftersom kvoten redan var fylld. När en så kallad överskjutning äger rum är den administrativa ordningen att polisen kontaktas och det görs en platsundersökning. Djuret tas i beslag och det görs regelmässigt en utredning om jaktbrott föreligger. Finner polisen att jaktbrott föreligger redovisas utredningen till åklagare. Jag är av konstitutionella skäl förhindrad att ha synpunkter på polismyndighetens agerande och bedömningar.
frs · H21280 · 2014-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2014/15:80 av (V) kärnkonventioner och TTIP har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att kärnkonventioner ska vara en absolut bottenplatta i förhandlingarna om TTIP. EU:s frihandelsavtal bygger på gemensamma värderingar angående mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati och rättsstatsprincipen. I mandatet för förhandlingarna om frihandelsavtalet med () anges att parterna ska arbeta för ekonomisk utveckling, full och produktiv sysselsättning samt främja efterlevnad och effektivt genomförande av internationella arbetsrättsliga standarder. Ett ska inte sänka de sociala, ekonomiska och fackliga rättigheter som uppnåtts i och EU eller försvåra möjligheterna att förbättra dem. har drivit på för att företagen tar sitt miljömässiga och sociala ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR) och att hänvisningar görs till internationella CSR-riktlinjer, t.ex. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, i EU:s frihandelsavtal. Förutom att frihandelsavtalen uppmuntrar genomförandet av internationella arbetsrättsliga avtal och miljöavtal sker samarbete kring frågor som är relevanta för parterna. En särskild kommitté sätts upp efter att avtalet har trätt i kraft, för att garantera kontinuerligt samarbete och att frågorna drivs framåt. I samband med att EU beslutar om att inleda frihandelsförhandlingar med ett land utförs även en konsekvensbedömning om avtalets effekt på de tre dimensionerna (ekonomisk, social och miljömässig) av hållbar utveckling, en s.k. Sustainability Impact Assessment (). Den höga skyddsnivå som uppnåtts i EU på miljöområdet och grundläggande regler på arbetsmarknaden är inte föremål för förhandling i TTIP. Avtalet väntas istället innehålla uppmaningar till parterna att implementera och samarbeta i frågorna. Att inte har ratificerat ett antal av kärnkonventionerna innebär inte att vi bör sänka kraven. är det i stället viktigt att genom TTIP främja att både och EU tillämpar kärnkonventioner. Genom TTIP och andra handelsavtal finns möjlighet att faktiskt förstärka arbetet för rättigheter i arbetslivet. Det kan man göra genom att: - Inkludera arbetsmarknadens parter i diskussionerna kring hur avtalet ska se ut. var de svenska parterna på arbetsmarknaden i för att genomföra ett seminarium om TTIP tillsammans med sina amerikanska motsvarigheter och amerikanska och svenska regeringsrepresentanter. I ingår fack och arbetsgivare i en rådgivande grupp till . - I avtalet verka för att tillämpar innehållet i de kärnkonventioner man inte är part till. - Verka för att ett fora för uppföljning och för konsultationer sätts upp där fackliga rättigheter och kränkningar av dessa behandlas. Det är regeringens uppfattning att systemet måste vara transparent, inkludera arbetsmarknadens parter och att nära kontakt hålls med för att ta tillvara dess expertis. Syftet är att bidra till att avsteg åtgärdas av den felande parten. Jag anser att avtalet mellan och innebär ökade möjligheter till samarbete på området. Det är mycket positivt, särskilt eftersom avtalet sannolikt kommer påverka hur andra frihandelsavtal kommer att se ut .
frs · H21281 · 2014-11-25 00:00:00 — Dnr S2014/8226/PBB Svar på fråga 2014/15:81 av (KD) Buller och bostadsbyggande har frågat mig när regeringen ämnar besluta om nya riktvärden för buller. I samband med remissbehandlingen av förslaget till förordning om riktvärden för trafikbuller har omfattande synpunkter inkommit till . Ett arbete pågår nu med att analysera dessa synpunkter och regeringen avser att ta ställning i frågan så fort som möjligt.