ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H112559 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr Fi2014/1423 Svar på fråga 2013/14:559 av (S) Illegal alkohol har frågat mig vad och regeringen har för planer för att möta det växande problemet med illegal smuggling av alkohol som räknar med en stor personalminskning samt hur regeringens strategi ser ut för att minska konsumtionen av illegal alkohol i och därmed ta oss bort från den grupp i som är näst sämst i klassen? Av WHO:s rapport (Alcohol in Union 2012) framgår att av all alkoholkonsumtion i EU utgörs av oregistrerad alkoholkonsumtion. I utgör den oregistrerade alkoholkonsumtionen av den totala alkoholkonsumtionen. Den stora andelen av oregistrerad alkoholkonsumtion i är tillåten resandeinförsel, vilket utgör av de 20. Resterande del utgörs av smuggling, hemtillverkad och internethandel. Vad avser alkoholsmuggling har regeringen gett en ny befogenhet att genomföra kontroller även på lager där varor förvaras till exempel för omlastning under transporten enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Vidare är en aktiv samarbetspartner inom ramen för regeringens särskilda satsning för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten som bl.a. omfattar storskalig alkoholsmuggling. Enligt vad jag har erfarit från arbetar myndigheten med flera utvecklingsinitiativ för att förbättra och effektivisera kontrollverksamheten, t.ex. anskaffning av mobila scanners för kontroll av lastfordon, bussar och andra transportmedel. Vad gäller strategi för att minska konsumtionen av illegal alkohol i sker ett samlat arbete inom ramen för ANDT-strategin som är en femårig, samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. har regeringen beslutat om årliga åtgärdsprogram, där bl.a. ett prioriterat mål är en effektiv brottsbekämpning av illegal handel. ska en bred diskussion om den framtida ANDT-politiken påbörjas, bl.a. har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera de statliga insatserna som genomförts för att nå ANDT-strategins mål. Jag avser inte att föregripa det arbetet.
frs · H112560 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr Fi2014/1431 Svar på fråga 2013/14:560 av (S) Avdrag för förvaltningsutgifter har frågat mig om jag avser att ta initiativ till ett slopande av avdraget för förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital till deklarationen . Vilka förslag som kan bli aktuella framöver är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet där en samlad bedömning och avvägning görs. Jag har inte för avsikt att föregripa det arbetet.
frs · H112561 · 2014-04-23 00:00:00 — Dnr Ju2014/2576/Statssekr Dnr Ju2014/2620/Statssekr Dnr Ju2014/2622/Statssekr Svar på fråga 2013/14:561 av (MP) ogiltigförklarande av datalagringsdirektivet samt frågorna 2013/14:566–567 av (V) Tidpunkt för upphävande av datalagringsdirektivet och Återbetalning av skadestånd för datalagringsdirektivet har frågat om jag avser att vidta några åtgärder till följd av att i två förhandsavgöranden ogiltigförklarat det s.k. datalagringsdirektivet. har frågat om jag avser att verka för att upphäva den svenska versionen av datalagringsdirektivet samt om jag avser att verka för att EU ska återbetala det bötesbelopp har betalat för sitt försenade genomförande av direktivet. slår fast att direktivet innebär ett omfattande och särskilt allvarligt intrång i rätten till privatliv och skyddet av personuppgifter. Domstolen konstaterar dock att en skyldighet att lagra uppgifter är en ändamålsenlig åtgärd för att uppnå syftet att bekämpa allvarlig brottslighet och upprätthålla allmän säkerhet, vilket skulle kunna motivera ett intrång i rättigheterna. Eftersom direktivet i vissa avseenden inte fastställer tydliga och preciserade regler för omfattningen av intrånget i de aktuella rättigheterna begränsas emellertid inte direktivet till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet. Domstolen har därför vid en samlad bedömning funnit att direktivet inte lever upp till proportionalitetsprincipen. Alliansregeringen var vid genomförandet angelägen om en bra balans mellan intresset av en effektiv brottsbekämpning och intresset av skyddet för den personliga integriteteten. Direktivets ogiltigförklarande innebär inte att den lagstiftning som genomför direktivet i svensk rätt automatiskt blir ogiltig. dom och dess konsekvenser måste dock analyseras grundligt. Därigenom kan konsekvenserna för svensk lagstiftning bedömas. De uppgifter som lagras enligt den svenska lagen är av stor betydelse för polis och åklagare vid utredning av allvarlig brottslighet. Konsekvenserna för de brottsbekämpande myndigheternas arbete måste därför beaktas, som den personliga integriteten måste värnas. tvingades att betala skadestånd för att direktivet genomfördes . Kommissionen har meddelat att skadeståndet ska betalas tillbaka.
frs · H112562 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr U2014/2833/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:562 av (S) Behörighetsregler för lärare vid grundsärskola och gymnasiesärskola har frågat mig om jag avser att ändra reglerna så att behörigheten vid grundsärskolor och gymnasiesärskolor stöder den bredd i kompetens som behövs för att klara skolornas speciella utmaningar. Jag vill inledningsvis förtydliga att för att vara behörig att undervisa i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan krävs i regel en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning och en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 eller mot arbete i årskurs 4–6. I träningsskolan eller på gymnasiesärskolans individuella program är även den behörig som har avlagt en sådan speciallärarexamen och en förskollärarexamen. Elever i grundsärskolan och gymnasiesärskolan har samma rätt som andra elever till en utbildning där de ges förutsättningar att lära och nå de kunskapskrav som minst ska uppnås inom skolformen. Därför är det viktigt att legitimerade och behöriga lärare eller i vissa fall legitimerade och behöriga förskollärare är de som bedriver och ansvarar för undervisningen. genomförs inom ramen för Lärarlyftet II en särskild fortbildningssatsning i syfte att skapa möjligheter för lärare som är anställda i grundsärskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna att genom utbildning få en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning. Det gäller lärare i dessa skolformer med antingen en förskollärar- eller lärarexamen. Vidare har övergångsperioden innan det ställs krav på legitimation och behörighet i fråga om lärare och förskollärare som anställdes före i bl.a. grundsärskolan och gymnasiesärskolan förlängts till och med . Det finns dock en grupp som arbetar som lärare främst i träningsskolan och motsvarande, men som före sin speciallärarexamen har en annan bakgrund än lärar- eller förskollärarexamen eller motsvarande äldre slutförd utbildning. Det kan t.ex. vara fråga om arbetsterapeuter eller fritidspedagoger. Dessa hade tidigare tillträde till en äldre speciallärarutbildning som syftade till att utbilda lärare för träningsskolan och den kompetens och erfarenhet som dessa personer har bör tas till vara. I en övergångsbestämmelse i den s.k. behörighetsförordningen finns ett undantag för ovan nämnda grupp av speciallärare och specialpedagoger som var anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna. Dessa lärare får undervisa i träningsskolan och på motsvarande nivåer i specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna trots att de inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att nuvarande regler om legitimation och behörighet för lärare i grundsärskolan och gymnasiesärskolan stödjer den bredd i kompetens som behövs.
frs · H112563 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr U2014/2834/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:563 av (S) Behörighet för sjukhuslärare har frågat mig om jag avser att ändra behörighetsförordningen för att säkerställa att barn på sjukhus får undervisning av behöriga lärare. Frågan har varit föremål för utredning. Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning gör i betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76) bedömningen att det inte finns skäl att införa en bestämmelse om krav på legitimation för den som bedriver särskild undervisning på sjukhus. Flera av de remissinstanser som yttrat sig över utredningens förslag har dock ställt sig kritiska till utredningens bedömning. Betänkandet och remissinstansernas synpunkter bereds inom .
frs · H112564 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr Fö2014/691/MFU Fö2014/702/MFU Svar på fråga 2013/14:558 Nästa generations ytstridsfartyg samt fråga 2013/14:564 Marinens framtida fartygsbestånd av (S) har frågat mig dels när regeringen avser att fatta det nödvändiga beslutet rörande ombyggnad av och i enlighet med RÄ 12/2 så att dessa kan ersätta de mindre bevakningsbåtarna, inkluderat den , dels när regeringen avser att fatta nödvändiga beslut om modifiering av befintliga korvetter alternativt omedelbar nyanskaffning av nästa generations ytstridsfartyg. Frågan om den materielplaneringen är komplex och innehåller många olika dimensioner. Det är av stor betydelse att nå en helhetslösning som långsiktigt svarar mot operativa och ekonomiska krav. Arbetet med det sker i nära dialog med Försvarsmakten och . I vårändringsbudgeten (prop. 2013/14:99) redovisar regeringen bedömningen att undervattensförmågan utgör ett väsentligt säkerhetsintresse och att bibehållandet av kompetensbasen är nödvändig för att uthålligt tillförsäkra Försvarsmakten denna förmåga. Regeringen bedömer vidare att en konstruktionsöversyn av nästa generations ubåt bör genomföras. Därtill redovisas inriktningen att fullfölja halvtidsmodifieringen av två ubåtar av Gotlandsklass samt att livstidsförlänga ubåten . Dessa åtgärder representerar sammantaget en konsoliderad strategi för att långsiktigt säkerställa svensk undervattensförmåga. Det är naturligt att i god ordning pröva övriga förslag till materielanskaffningar inom marinstridskrafterna i ljuset av denna utveckling.
frs · H112565 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr L2014/1253/ Svar på fråga 2013/14:565 av (S) Bevarande av fjällägenheter har frågat mig om jag är beredd att ändra avyttringsbeslutet så att fjällägenheterna i kan bevaras. På statens mark ovan odlingsgränsen i och samt på renbetesfjällen i uppläts förr mark för fjällägenheter. Upplåtelseformen fjällägenhet har sin grund ända tillbaka i lagstiftning . Regeringen uttalade i prop. 1994/95:100 bil.10 att statsfinansiella skäl talar för att systemet med fjällägenheter bör avvecklas. Vidare framgick att de skäl som avgav för en fast bosättning ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen har minskat i styrka genom utbyggnad av bilvägar, ökningen av antalet terrängfordon och utvecklingen inom mobiltelefoni. Även från jordbrukssynpunkt saknas skäl att behålla fjällägenheterna. Någon egentlig anledning för staten att behålla upplåtelseformen finns således inte. I ovan nämnd proposition angav regeringen även vilka riktlinjer som ska gälla vid upplåtelse och försäljning av statens mark ovan odlingsgränsen samt på renbetesfjällen. 2009/10:1 föreslog regeringen ändrade principer och riktlinjer för upplåtelser och försäljning av fjällägenheter, vilka gav utökade möjligheter att friköpa fjällägenheter. Jag kan inte se att det finns skäl att göra någon annan bedömning.
frs · H112566 · 2014-04-23 00:00:00 — Dnr Ju2014/2576/Statssekr Dnr Ju2014/2620/Statssekr Dnr Ju2014/2622/Statssekr Svar på fråga 2013/14:561 av (MP) ogiltigförklarande av datalagringsdirektivet samt frågorna 2013/14:566–567 av (V) Tidpunkt för upphävande av datalagringsdirektivet och Återbetalning av skadestånd för datalagringsdirektivet har frågat om jag avser att vidta några åtgärder till följd av att i två förhandsavgöranden ogiltigförklarat det s.k. datalagringsdirektivet. har frågat om jag avser att verka för att upphäva den svenska versionen av datalagringsdirektivet samt om jag avser att verka för att EU ska återbetala det bötesbelopp har betalat för sitt försenade genomförande av direktivet. slår fast att direktivet innebär ett omfattande och särskilt allvarligt intrång i rätten till privatliv och skyddet av personuppgifter. Domstolen konstaterar dock att en skyldighet att lagra uppgifter är en ändamålsenlig åtgärd för att uppnå syftet att bekämpa allvarlig brottslighet och upprätthålla allmän säkerhet, vilket skulle kunna motivera ett intrång i rättigheterna. Eftersom direktivet i vissa avseenden inte fastställer tydliga och preciserade regler för omfattningen av intrånget i de aktuella rättigheterna begränsas emellertid inte direktivet till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet. Domstolen har därför vid en samlad bedömning funnit att direktivet inte lever upp till proportionalitetsprincipen. Alliansregeringen var vid genomförandet angelägen om en bra balans mellan intresset av en effektiv brottsbekämpning och intresset av skyddet för den personliga integriteteten. Direktivets ogiltigförklarande innebär inte att den lagstiftning som genomför direktivet i svensk rätt automatiskt blir ogiltig. dom och dess konsekvenser måste dock analyseras grundligt. Därigenom kan konsekvenserna för svensk lagstiftning bedömas. De uppgifter som lagras enligt den svenska lagen är av stor betydelse för polis och åklagare vid utredning av allvarlig brottslighet. Konsekvenserna för de brottsbekämpande myndigheternas arbete måste därför beaktas, som den personliga integriteten måste värnas. tvingades att betala skadestånd för att direktivet genomfördes . Kommissionen har meddelat att skadeståndet ska betalas tillbaka.
frs · H112567 · 2014-04-23 00:00:00 — Dnr Ju2014/2576/Statssekr Dnr Ju2014/2620/Statssekr Dnr Ju2014/2622/Statssekr Svar på fråga 2013/14:561 av (MP) ogiltigförklarande av datalagringsdirektivet samt frågorna 2013/14:566–567 av (V) Tidpunkt för upphävande av datalagringsdirektivet och Återbetalning av skadestånd för datalagringsdirektivet har frågat om jag avser att vidta några åtgärder till följd av att i två förhandsavgöranden ogiltigförklarat det s.k. datalagringsdirektivet. har frågat om jag avser att verka för att upphäva den svenska versionen av datalagringsdirektivet samt om jag avser att verka för att EU ska återbetala det bötesbelopp har betalat för sitt försenade genomförande av direktivet. slår fast att direktivet innebär ett omfattande och särskilt allvarligt intrång i rätten till privatliv och skyddet av personuppgifter. Domstolen konstaterar dock att en skyldighet att lagra uppgifter är en ändamålsenlig åtgärd för att uppnå syftet att bekämpa allvarlig brottslighet och upprätthålla allmän säkerhet, vilket skulle kunna motivera ett intrång i rättigheterna. Eftersom direktivet i vissa avseenden inte fastställer tydliga och preciserade regler för omfattningen av intrånget i de aktuella rättigheterna begränsas emellertid inte direktivet till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet. Domstolen har därför vid en samlad bedömning funnit att direktivet inte lever upp till proportionalitetsprincipen. Alliansregeringen var vid genomförandet angelägen om en bra balans mellan intresset av en effektiv brottsbekämpning och intresset av skyddet för den personliga integriteteten. Direktivets ogiltigförklarande innebär inte att den lagstiftning som genomför direktivet i svensk rätt automatiskt blir ogiltig. dom och dess konsekvenser måste dock analyseras grundligt. Därigenom kan konsekvenserna för svensk lagstiftning bedömas. De uppgifter som lagras enligt den svenska lagen är av stor betydelse för polis och åklagare vid utredning av allvarlig brottslighet. Konsekvenserna för de brottsbekämpande myndigheternas arbete måste därför beaktas, som den personliga integriteten måste värnas. tvingades att betala skadestånd för att direktivet genomfördes . Kommissionen har meddelat att skadeståndet ska betalas tillbaka.
frs · H112568 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr S2014/3406/FS Svar på fråga 2013/14:568 av (S) Urholkning av läkemedelsförmån har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att sätta stopp för urholkningen av läkemedelsförmånen. Inledningsvis vill jag säga att läkemedelsförmånerna är till för att skydda medborgarna mot höga kostnader för läkemedel. De läkemedel som () beslutar ska ingå i läkemedelsförmånerna i enlighet med lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. har samhället prioriterat att de ska subventioneras. För att medborgarna ska ha högt förtroende för systemet krävs en noggrann avvägning mellan kostnader och effekter av en behandling och andra värden så som människovärdesprincipen och behovs- och solidaritetsprincipen. Det kan finnas flera orsaker till att vissa läkemedel inte längre ingår i förmånssystemet. Dels kan det bero på att TLV har beslutat att ett läkemedel inte ska ingå förmånerna, dels kan det bero på att företagen begär utträde ur eller inte ansöker om att ett läkemedel ska ingå. De problem som kan uppstå är därför delvis olika. Regeringen är väl medveten om frågeställningen som har och följer utvecklingen noga. Frågan bör dock analyseras närmare för att bl.a. förstå de bakomliggande orsakerna och omfattningen samt vilka konsekvenser det innebär. Först därefter är det möjligt att ta ställning till om några åtgärder eventuellt behöver vidtas.
frs · H112569 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr Ku2014/867/MFI Svar på fråga 2013/14:569 av (S) Nedläggning av TV4:s lokala nyhetssändningar har frågat mig vad jag tänker göra för att TV4 ska ta tillbaka sitt beslut att lägga ned sina lokala nyhetsredaktioner. Hans Hoffs fråga förefaller bygga på ett missförstånd. Det är inte regeringen som ger TV4 sändningstillstånd, utan Myndigheten för radio och tv. Myndighetens tillståndsgivning regleras i radio- och tv-lagen. Enligt lagen får beslut om tillstånd inte innehålla andra programrelaterade villkor än dem som den sökande har godtagit.
frs · H112570 · 2014-04-16 00:00:00 — Dnr L2014/1263/ Svar på fråga 2013/14:570 av (KD) Hållbar förvaltning av hummerbestånden har frågat vad jag vill göra när det gäller hummerbestånden för att rädda hummerfisket som näring. Hummern och hummerfisket är betydelsefullt för såväl yrkesfisket som för den fritidsfiskande allmänheten. Det är viktigt att finna en balans både vad gäller fisketrycket och fördelningen mellan olika kategorier fiskande. har jag inte funnit att det finns tillräckligt med fakta och underlag för att förändra nuvarande reglering, varken av fiskevårds- eller resursfördelningsskäl. Nuvarande reglering får enligt fiskelagen kompletteras av ytterligare redskapsbegränsningar som är motiverade av fiskevårdsskäl. Våra myndigheter följer därför beståndsutvecklingen och har en allt bättre bild av just hummerbeståndet. Vi ska också komma ihåg att det, precis som frågeställaren nämner, numera är förbjudet att sälja den hummer som fångas i fritidsfisket.
frs · H112571 · 2014-04-24 00:00:00 — Dnr A2014/1602/ARM Svar på fråga 2013/14:571 av (S) Arbetsplatsolyckorna i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att antalet arbetsolyckor ska minska i ett läge där har fått minskade resurser? Det är självklart regeringens och min ambition att ingen ska dö, skadas eller bli sjuk på grund av sitt arbete. Även om antalet dödsolyckor är historiskt lågt så finns det mer att göra. Att arbetsolyckorna ökat är oroande och något jag tar på största allvar. presenterar sin slutliga arbetsskadestatistik . Då kommer det också att vara möjligt att få en närmare analys av utvecklingen. Det riskförebyggande arbetet är grundläggande för att komma till rätta med arbetsolyckorna och en ohälsosam arbetsmiljö. Här har arbetsmarknadens parter en mycket viktig roll. Jag har därför bjudit in parterna till ett samråd för att vi tillsammans ska diskutera utvecklingen och hur vi bäst kan samarbeta för att minska riskerna i arbetslivet. När det gäller organisation är det myndighetens ledning som bestämmer hur verket ska organiseras. Det centrala för regeringen är att myndigheten bedriver sin verksamhet på ett effektivt sätt som svarar mot dess uppdrag. har effektiviserat sin verksamhet och sänkt sina driftskostnader väsentligt. Det innebär att det utförs fler inspektioner per inspektör än . Antalet krav i tillsynsbesluten har ökat, vilket tyder på att verkets arbete med urvalsmetoder för att identifiera de mest riskutsatta arbetsställena har gett resultat. Jag har i flera tidigare interpellationer och frågesvar beskrivit vilka åtgärder regeringen har vidtagit på arbetsmiljöområdet. Bland annat kan påminnas om det regeringsuppdrag som har när det gäller kvinnors arbetsmiljö. Detta är ett uppdrag som syftar till att minska riskerna för arbetsskador med fokus på de kvinnodominerade yrkena inom vård, skola och omsorg. Det har visat sig att dessa sektorer på arbetsmarknaden delvis har andra risker än mer mansdominerade sektorer och därför fordrar andra metoder i tillsynsarbetet. Regeringen har tillskjutit för detta arbete.
frs · H112572 · 2014-04-22 00:00:00 — Dnr U2014/2914/S Utbildningsministern och vice statsministern Svar på fråga 2013/14:572 av (MP) Sameskolan har frågat mig hur jag avser att agera för att lärarna vid sameskolan ska kunna tillgodoräkna sig sina studier i samiska ämnen i lärarlegitimationen. Sameskolan är en viktig skolform för samiska elever i årskurs 1–6. De ämnen som undervisas i sameskolan är desamma som i och dessutom läser eleverna ämnet samiska. Inom sameskolan finns inga andra samiska ämnen. Eleverna ska efter genomgången sameskola kunna tala, läsa och skriva samiska samt vara funktionellt tvåspråkiga. För att vara behörig att undervisa i sameskolan gäller samma regler som för lärare i . Det finns ingen särskild utbildning för lärare i sameskolan. Läraren ska sammanfattningsvis ha en utbildning som ger behörighet att undervisa i någon eller några av årskurserna 1–6. Vilka årskurser och ämnen som utbildningen ger behörighet att undervisa i framgår av den s.k. behörighetsförordningen. En legitimerad lärare i sameskolan som vill bli behörig att undervisa i samiska i årskurs 1–3 eller 4–6 har möjlighet att komplettera sin behörighet med ytterligare utbildning i samiska. Dessutom ska högskolan pröva om en students tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande. Detta kan innebära att en person som talar samiska och som vill bli behörig i ämnet inte nödvändigtvis behöver läsa samtliga poäng som krävs för behörighet. När det gäller lärare som avlagt en examen före och har kompletterat med ämnesstudier före gäller att utbildningen ska svara mot de regler eller riktlinjer som gällde för tiden för utbildningen. Elever i sameskolan har samma rätt som andra elever till en utbildning där de ges förutsättningar att lära och nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Därför är det viktigt att legitimerade och behöriga lärare är de som bedriver och ansvarar för undervisningen i sameskolan.
frs · H112574 · 2014-04-24 00:00:00 — Dnr Fö2014/735/SSK Svar på fråga 2013/14:574 av (S) på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga fortsatta verksamhet på och omkring . har i budgetunderlaget för 2015-2017 aviserat om ekonomiska underskott . avisering om kommande underskott har föranlett att, i en samlad process, arbeta med att hitta möjligheter för att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi inom . Arbetet ska ge regeringen möjlighet att fatta strategiska beslut i syfte att skapa balans i verksamheten. äger, inom ramen för myndighetsförordningen och myndighetens instruktion, frågorna om sin organisation, utformningen av den, diskussioner med anställda, länsstyrelser, kommuner och andra berörda. ansvarar också för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. Regeringen fastställer således ramen för uppgifter och styr inte myndighetens utformning i detalj.