ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H21171 · 2014-11-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:71 Resursskolornas framtid av (M) till Utbildningsminister (MP) Många så kallade resursskolor i , såväl kommunala som fristående, har byggt upp en högt specialiserad, kvalitativ undervisning anpassad efter elevernas behov. Att alla elever ska inkluderas och ha en tillhörighet i det som vi kallar den vanliga skolan är en god och viktig tanke men vi får aldrig sätta system före individer. Om eleven behöver en särskild undervisningsgrupp, mer tid med specialpedagogen eller plats på en resursskola måste det vara möjligt, och systemet får inte vara så stelbent att man inte vid senare tillfälle ska kunna inkluderas i den vanliga skolgången. Vi behöver en mångfald av verktyg för att tillgodose barn i behov av särskilt stöd. Vid ett flertal tillfällen har dock Skolinspektionen haft synpunkter och i vissa fall hotat med vite när det gäller resursskolorna då de anser att undervisningen för dessa elever organiserats på ett sätt som inte överensstämmer med skollagen. Det kan handla om elever som får sin undervisning förlagd till särskilda skolor och/eller elever som underställs en ”egen” rektor. Det har också funnits exempel på resursskolor med fristående huvudman som inte har rätt att neka elever undervisning på deras skola, trots att eleven inte uppfyller kriterierna för en plats på resursskola. har i sin rapport skolor för elever i behov av särskilt stöd uttryckt att regeringen bör se över och ändra i skollagen när det gäller bestämmelser som rör elever i behov av särskilt stöd. hoppas också på att regeringen förtydligar i skollagen så att även kommunala resursskolor kan verka på samma villkor som de fristående skolformerna. Med hänvisning till ovanstående undrar jag: Vilka åtgärder avser utbildningsminister att vidta för att säkerställa att lagstiftningen för resursskolor, oavsett huvudman, blir mer anpassad och flexibel för att kunna möta de mycket särskilda behov som dessa elever har?
fr · H21172 · 2014-11-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:72 Missvisande statistik om arbetsplatsolyckor av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) har medier rapporterat om att antalet dödsolyckor på svenska arbetsplatser minskat kraftigt. På kan man se att statistiken över antalet olyckor på svenska arbetsplatser med dödlig utgång har minskat år för år. Men det finns en brist i den officiella statistiken. har enligt 37 personer som arbetar i svenska företag omkommit i i samband med arbetet. Dock har minst ytterligare fem personer omkommit enligt medierna, men dessa är utländska medborgare. Uppenbarligen finns det ett mörkertal i detta. Generaldirektören för hänvisar till att enligt EU-regler ska utländsk arbetskraft som inte omfattas av svensk arbetsskadeförsäkring registreras i sitt hemland. Annars blir det en dubbelregistrering. Min undran är dock om det inte är ett större problem om vi får allt fler olyckor med utländska medborgare inblandade som vi av de svenska medborgarnas statistik får intrycket av att olycks- och dödsfallen på arbetsplatserna i minskar i större omfattning än vad de verkligen gör. Rimligen ska arbetsmiljön på arbetsplatser i vara lika säker och utförande av arbete i vara lika säkert oavsett vilken nationalitet arbetsgivare och arbetstagare har. Svenska arbetsgivare ska inte heller komma undan sitt övergripande arbetsmiljöansvar genom att använda sig av eller skylla på utländska underentreprenörer eller på att utländska arbetare inte har nödvändiga arbetsmiljökunskaper, inte förstår arbetsmiljöföreskrifter etcetera. Statistikfrågan löses lätt genom att medlemsstaterna för en statistik med två kolumner där olyckor dels med inhemska, dels med utländska medborgare inblandade registreras. I så fall kan man också notera om det finns en olikartad olycksutveckling och vidta åtgärder mot detta. Vad avser arbetsmarknadsminister att göra för att vi ska få en korrekt bild av arbetskraftsolyckorna i och vilka åtgärder avser hon att vidta för att minska olyckorna, och då främst dödsfallen, på svenska arbetsplatser?
fr · H21173 · 2014-11-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:73 Insatser mot penningtvätt av (V) till Statsrådet (MP) Kapital- och skatteflykt är ett av de stora globala hindren för utveckling, jämlikhet och välfärd. Utvecklingsländerna förlorar långt mer än vad man får i bistånd genom kapitalflykt. Men även i är kapitalflykten ett stort problem som innebär att vi förlorar mångmiljardbelopp som skulle kunna användas för nödvändiga investeringar och välfärd. Inom EU pågår nu en översyn av penningtvättsdirektivet AMLD. I översynen har förslag lyfts fram om offentliga register över företags och fonders verkliga förmånstagare. Ökad transparens skulle vara ett viktigt steg i arbetet mot kapitalflykt och korruption. Den tidigare regeringen fokuserade på frivilliga och bilateral lösningar, som man motsatte sig internationella insatser för att bekämpa kapitalflykten. Man motsatte sig bland annat offentliga register med hänvisning till den ”personliga integriteten”. Om vi ska komma åt kapitalflykten, i synnerhet från utvecklingsländer, krävs globala och bindande regler. har redan på nationell nivå infört regler om register över verklig förmånstagare och visat att integritetsfrågor kan lösas. Det skulle vara välkommet om den nya regeringen tydliggjorde att man avser att byta kurs gällande kapitalflykt, så att framöver inte agerar bromskloss i internationella förhandlingar. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att ska stödja förslag om offentliga register över företags verkliga förmånstagare i de pågående diskussionerna om penningtvättsdirektivet?
fr · H21174 · 2014-11-13 00:00:00 — Fråga 2014/15:74 Hot mot närbutiker och servicehandeln av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Rapporter från och polisen i visar enligt uppgift att handeln med illegal tobak är vanligt förekommande i små servicebutiker i flera av landets städer. Handeln med smuggelcigaretter har också i allt högre grad blivit ett arbetsmiljöproblem för enskilda småföretagare som inte sällan under hot påtvingas erbjudanden om att köpa den illegala tobaken. Bakom står då kriminella nätverk. Ökade tillsynskontroller på lokal nivå är väsentligt inte bara för att det kan försvåra för den illegala handeln, utan även för att det stärker de seriösa handlarnas möjligheter att överleva ekonomiskt. Men det behövs fler insatser och framför allt ett större perspektiv på vad den illegala handeln gör mot de seriösa småbutikernas förutsättningar att verka och överleva. Vad avser justitie- och migrationsminister att göra för att komma till rätta med detta problem som riktas mot servicehandeln?
fr · H21175 · 2014-11-14 00:00:00 — Fråga 2014/15:75 Centralisering av tågledningscentraler av (V) till Statsrådet (S) dokument Rätt funktion på rätt plats är på remiss. Dokumentet är framtaget inom ramen för projektet med samma namn och har till syfte att optimera den operativa verksamheten både på väg och på järnväg. Med stöd av utredningar föreslås bland annat en framtida organisering av trafikledningen i trafikcentraler på fyra orter i med lokalisering i , , och . Effekten av en sådan organisering skulle bli att centralerna i , , och stängs. Personalstyrkan kommer på dessa orter att omfördelas främst till . Lokalpolitiker i kommun ifrågasatte förslaget i en artikel där man uppmärksammar att landsorten åter drar det kortaste strået. I tågledningscentral finns 50 anställda, och gjordes här stora investeringar i ny teknik. Förutom att detta ger direkta effekter för de orter där verksamheten läggs ned riskerar det att även leda till andra negativa konsekvenser. är en knutpunkt för både godsflöden och resandetrafik i och säkerställer tillsammans med trafikledningscentralen i att behovet av trafikledning norr om uppfylls. En styrka med fler ledningscentraler på mindre orter är att linjekännedomen ökar samt att beredskapen vid multipla störningar stärks. Med färre tågledningscentraler försämras även möjligheten för andra centraler att vid avbrott ersätta drabbade centraler. Med den föreslagna organisationen med fyra trafikcentraler riskerar man en långsammare störningshantering och sämre förmåga till trafikinformation. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att behålla de befintliga tågledningscentralerna?
fr · H21176 · 2014-11-17 00:00:00 — Fråga 2014/15:76 Svensk statsmakts beställning av utveckling och serieleverans av JAS 39E av (FP) till Försvarsminister (S) Som varande ett modernt stridsflygplan fungerar JAS 39E som ett komplext system av system. Delarna bygger upp helheten avseende både hård- och mjukvara också för funktionen krypterad kommunikation för stridsledning av flygplan i luften från marken, varför kravställning också i detta avseende bör tas med redan från början. Vad avser försvarsministern att vidta för åtgärder, så att till Försvarsmakten levererade exemplar av stridsflygplanet 39E innehåller telekommunikation, som sekretesskyddas med nationell rådighet över medlen härför?
fr · H21177 · 2014-11-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:77 Högre utbildning och forskning av (M) till Statsrådet (S) I regeringens budgetproposition aviserades två beklagliga nedskärningar på högskole- och forskningsområdet, vilka ingår i utgiftsområde 16 (UO16). Nedskärningarna har stor betydelse för och de så kallade Medelhavsinstituten. Dessbättre har regeringen nu skyndsamt backat i dessa två fall då det gäller den presenterade budgeten på UO16. Dels gäller det i budgeten där alliansregeringen hade öronmärkt för den genomförda sammanslagningen av Högskolan på och . Dessa pengar hade regeringen aviserat skulle dras in. Dels gäller det i budgeten där 12 respektive för de så kallade Medelhavsinstituten skulle dras in, något som alltså inte ska ske. Det är som sagt välkommet att regeringen backar från sina tidigare förslag på dessa områden men vilka effekter de nya utspelen kommer att få är oklart. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet: På vilket sätt kommer utbildningsområdet att påverkas av de nu aviserade budgetförändringarna?
fr · H21178 · 2014-11-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:78 mottagningssystem av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) räknar i sin nya prognos med mellan 80 000 och 105 000 asylsökande . Till stor del beror ökningen på att många människor nu flyr kriget i . Fler söker skydd i och detta ställer krav på vårt mottagande och arbete med bosättning av asylsökande och nyanlända. En av de största utmaningarna rör boendet för asylsökande. räknar med att ha 82 000 inskrivna och väntas antalet ha vuxit till 112 000. Cirka två tredjedelar av dem behöver hjälp med boendet. Eftersom det är stor brist på bostäder för nyanlända blir många kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden i stället för att flytta till en kommun. Detta leder till att måste upphandla ännu fler tillfälliga och kostsamma anläggningsboenden för asylsökande. Det är också angeläget att de som fått lagakraftvunna avslagsbeslut och ännu bor kvar i mottagande lämnar landet. Andelen självmant återvändande ligger på av antalet avgjorda återvändandeärenden. Antalet personer inskrivna i mottagningssystem trots avslagsbeslut var drygt 11 000 personer. Av dessa var inskrivna i eget boende. Det betyder att nära 7 000 personer med lagakraftvunnet avslagsbeslut för tillfället bor kvar i ett anläggningsboende. Dessa platser skulle behöva frigöras för nya asylsökande som ännu inte fått sitt skyddsbehov prövat. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra situationen och frigöra platser i mottagningssystem?
fr · H21179 · 2014-11-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:79 Björnjakten i av (M) till Landsbygdsminister (S) Under björnjakten i sköts tre björnar mer än vad kvoten medgav. De tre björnarna som skjutits beslagtogs och destruerades därefter. Formellt sett hade inget fel begåtts; björnarna sköts under ett kort tidsspann och rapporterades in efter att hade avlyst årets björnjakt. Denna hantering av bytesdjur och behandlingen av de berörda jägarna beror på att och polisen i tolkar lagen på ett nytt sätt. Det är respektlöst att behandla jägare med ärligt uppsåt på detta vis och helt oacceptabelt att bytesdjur destrueras, trots att inget lagbrott har begåtts. Vilka åtgärder avser ministern att ta för att undvika att denna typ av situationer uppstår?
fr · H21180 · 2014-11-18 00:00:00 — Fråga 2014/15:80 kärnkonventioner och TTIP av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) är ett handelsavtal mellan och som förhandlas och diskuteras offentligt utifrån olika aspekter. Ett centralt område är löntagarnas arbetsvillkor och i synnerhet att över huvud taget ha möjligheten att påverka sina arbetsvillkor. Ett mycket stort problem är att inte har undertecknat kärnkonventioner 87 och 98, samt konvention 154 om främjande av kollektiva förhandlingar. (nr 87) angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och (nr 98) angående tillämpningen av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten tillhör de åtta centrala rättighetskonventioner (kärnkonventionerna) som åsyftas i den av Internationella arbetskonferensen antagna deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. ratificerade konventionerna (nr 87 och nr 98) respektive 1950 (prop. 1949:162 och 1950:188). Konvention 154 är och har också ratificerats av . LO, TCO och har här ett bestämt krav: ”Det internationella samfundet har enats om en absolut bottenplatta för arbetsnormer, bland annat rätten att organisera sig fackligt och rätten att förhandla som ingår i kärnkonventioner. Det är vår bestämda uppfattning ett frihandelsavtal måste vila på respekt för arbetstagares grundläggande rättigheter.” Jag vill fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att kärnkonventioner ska vara en absolut bottenplatta i förhandlingarna om TTIP?
fr · H21181 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:81 Buller och byggande av (KD) till Statsrådet (MP) I råder en stor brist på bostäder. Behovet av nya bostäder som dessutom kan ligga i nära anslutning till befintliga kommunikationer och potentiella arbetsplatser stimulerar förtätningen i våra städer. Det gör att även bullerutsatta boendemiljöer är intressanta för bostadsproduktion. Planeringen av bostäder i dessa miljöer försvåras dock av svåröverblickbar lagstiftning. Dynamiken mellan plan- och bygglag harmoniserar dåligt med krav på skyddsåtgärder från . Till detta kommer också statliga och kommunala regler samt myndighetstolkningar. Kostnader kan tillkomma vid upplevt obehag, och verksamheters omfattning kan begränsas, allt på grund av den höga osäkerhet som skapats av oklara och icke samordnade regler. beslutade om att samordna bullerhanteringen enligt med motsvarande enligt . De nya reglerna träder i kraft . Syftet med de nya bestämmelserna är att skapa ökad förutsägbarhet i planeringen av bostäder. När de nya reglerna träder i kraft ska de bullervärden som fastställs i planskedet även gälla i efterföljande tillsynsärenden enligt . Det var ett första, och viktigt, steg i en bättre hantering av buller. väntar bostads- och byggbranschen på nästa steg och det är de nya riktvärdena för buller som ska hanteras på förordningsnivå. Dagens riktvärden vilar på en infrastrukturproposition och är inte fastställda i förordning. Med bullervärden på förordningsnivå blir hanteringen tydligare och mer förutsägbar. Med de höjda riktvärden som alliansregeringen föreslog skulle antalet smålägenheter i exempelvis kunna öka radikalt. Enskilda projekt visar på en 40–60-procentig ökning av antalet ettor och studentlägenheter då problemet med att ordna en så kallad tyst sida elimineras i de allra flesta fall med det förslag som alliansregeringen remitterat. Flera kommuner, däribland , har lyft fram bullerhanteringen som en av de enskilt största hindren för planeringen av nya bostäder i en förtätad stadsmiljö. Då syftet var att de nya riktvärdena skulle träda i kraft vill jag fråga statsrådet : När ämnar statsrådet och regeringen besluta om nya riktvärden för buller?
fr · H21182 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:82 Fler trafikpoliser mot den olagliga yrkestrafiken av (M) till Statsrådet (S) Polisen håller på att omorganiseras till en myndighet som ska börja sitt jobb . Detta är välkänt och har förberetts . I den nya myndigheten måste trafikpolisens uppgifter få en tydligare roll, och man måste få resurser som motsvarar behovet för att klara detta. Läget är att det finns mindre än 416 trafikpoliser, och bara hälften av dem är trafikutbildade. Situationen på våra vägar med en ökad yrkestrafik, som kommer från hela världen och dessutom där många struntar i lagar och regler, gör att trafikpolisens arbete än mer måste prioriteras i den nya polismyndigheten. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att öka antalet trafikpoliser och få bort den olagliga yrkestrafiken på våra vägar?
fr · H21183 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:83 Avancerad sjukvård för svenska soldater i av (M) till Försvarsminister (S) har fattat beslut om att ska delta med ca 250 män och kvinnor i FN-insatsen Minusma i . Vi ledamöter i försvarsutskottet har fått information om att situationen i är oerhört svår och att det kommer att bli ett tufft uppdrag för våra svenska killar och tjejer som kommer att tjänstgöra där. Vi minns alla hur insatsen i blev mycket svårare än vad någon trott. Det förekom många farliga situationer med allvarliga skador och även tragiska dödsfall. I fanns Nato och dess resurser med väl fungerande och högkvalitativ sjukvård. Detta är något som på samma sätt tyvärr inte kommer att finnas i den FN-ledda insatsen i . Att det i svåra utlandsuppdrag i krigszoner ska finnas en avancerad sjukvård är ett måste. Det är viktigt ur flera aspekter, i första hand givetvis för att kunna ta hand om olika typer av skador på ett professionellt och adekvat sätt. Det är även en stor trygghetsfaktor dels för våra soldater i , dels för deras närmaste hemma i . Som anhörig är det oerhört viktigt att veta att om något händer så finns den bästa hjälpen att erbjuda. Min fråga till försvarsminister är: Hur säkerställer försvarsministern att det verkligen kommer att finnas avancerad sjukvård på plats i som kan utnyttjas av våra svenska soldater?
fr · H21184 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:84 Skolk i terminsbetyg av (FP) till Utbildningsminister (MP) Enligt skolförordningen, SFS 2011:185, ska terminsbetyget "i förekommande fall innehålla uppgift om omfattningen av den frånvaro som eleven har haft utan giltigt skäl under terminen". har ett mycket aktivt arbete i inneburit minskad ogiltig frånvaro. Tydlighet i terminsbetyg och snabb kommunikation med föräldrar har inneburit kraftigt minskad frånvaro. Kommunövergripande handlar det om en minskning från till enligt uppgifter från skolförvaltningen som redovisas i . På enskilda skolor är minskningen än större. Den nya politiska ledningen har aviserat en ny inriktning. Enligt skolborgarrådet (S) ska man inte längre skriva in ogiltig frånvaro i terminsbetygen. Risken är uppenbar att frånvaron då åter ökar, vilket naturligtvis får till följd att kunskapen minskar. Det är mycket allvarligt i sig att kunskapslinjen i svensk skola inte längre följs. Det är också allvarligt att skolborgarråd deklarerar att man inte längre tänker följa gällande skolförordning. Frågan som inställer sig är om detta ska tolkas som att medvetet ska bryta mot gällande regelverk eller om det är så att regeringen överväger ändringar i skolförordningen. Har utbildningsminister och regeringen gjort ställningstagandet att en elevs frånvaro ska framgå i terminsbetyg?
fr · H21185 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:85 Läxhjälp av (M) till Utbildningsminister (MP) Med tidigt stöd, mer effektiv undervisningstid mellan lärare och elev samt läxhjälp i olika former ger vi alla elever möjlighet att uppnå kunskapsmålen. Enligt en rapport från bidrar läxhjälp inte bara till kunskapsutveckling utan även till ökad motivation och självkänsla. Men rapporten visade också att undersökta skolors läxhjälp i regel inte nådde de elever som står allra längst ifrån ett godkänt betyg. Det är en slutsats som ligger helt i linje med en norsk utvärdering av obligatorisk läxhjälp i skolan. Den studien visade till och med tendenser på att skillnaderna mellan elever med olika social bakgrund ökade sedan den obligatoriska läxhjälpen infördes i skolan. I debatter förs det i bland fram att "läx-RUT har bidragit till ökade klyftor". Men enligt finns inte någon statistik som tyder på att läx-RUT skulle öka skillnaderna i skolan. Däremot visar en enkät som gjorts (Novus) att nio av tio elever är nöjda med den hjälp de får via ideell och privat läxhjälp och att sju av tio anger att detta stöd har bidragit till höjda resultat i skolan. Det kommer alltid att finnas elever som behöver mer stöd än andra och kanske stöd på ett annat sätt. har kunnat bidra till att fler elever kunnat erbjudas ett individuellt anpassat stöd företrädesvis av unga studenter som dessutom blir goda förebilder, något som inte ska underskattas. Det är därför mycket oroväckande att den nya regeringens reformiver tagit en riktning där man fattar förhastade och dåligt underbyggda beslut som inte vilar på den forskning som faktiskt finns. Utifrån detta vill jag fråga utbildningsminister : Varför drar utbildningsministern ingen lärdom av de studier som redan finns på läxhjälpsområdet då det gäller att säkerställa att de elever som står längst ifrån ett godkänt betyg får den hjälp och det stöd som behövs?
fr · H21186 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:86 Ökat samhällsansvar för av (V) till Statsrådet (S) Icagruppen, som redan är ägare till Curaapoteket, har köpt Apotek Hjärtat av riskkapitalbolaget för . Apotek Hjärtat består av 306 apotek, och tillsammans med de 65 befintliga apoteken blir Curaapoteket den största privatägda apotekskedjan med en marknadsandel på . Affären måste dock godkännas av och . Avregleringen av innebar att man av marknadsideologiska skäl slog sönder ett välfungerade system med internationellt sett hög kostnadseffektivitet, säkerhet och kundnöjdhet. Precis som befarat när den dåvarande högerregeringen genomförde avregleringen av apoteksmarknaden är vi nu på väg mot ett oligopol med inslag av lokala monopol på orter med enstaka apotek. Med allt mindre konkurrens och högre krav på lönsamhet riskerar apotekens viktiga samhällsuppdrag att komma i andra hand. Apoteksverksamhet är inte vanlig detaljhandel utan en del av hälso- och sjukvården där behov ska gå före privata vinstintressen. Därför är det nödvändigt att statliga får möjlighet att ta det samhällsansvar som apotek som drivs i vinstsyfte inte förmår ta. Det nuvarande regelverket hindrar från att ta detta ansvar. För att gynna framväxten av privata apotek införde den borgerliga regeringen ett tak för hur stor marknadsandel får ha. Etableringstaket innebär att inte får öppna nya apotek oavsett hur stort behovet är eller om det skulle behövas för att sänka kostnaderna eller stärka patientsäkerheten. Därför vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet agera för att etableringstaket för försvinner?
fr · H21187 · 2014-11-19 00:00:00 — Fråga 2014/15:87 Utrikesfödda kvinnor på arbetsmarknaden av (FP) till Arbetsmarknadsminister (S) Utvecklingen på arbetsmarknaden är positiv. har den högsta sysselsättningen inom Europeiska unionen enligt flera av våra expertmyndigheter. Andelen utrikesfödda i arbetskraften har också utvecklats och ökat starkt . Alliansen och har genom satsningar på utbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola, men också reformer inom den ekonomiska politiken, prioriterat arbetet med att få fler ut i arbetslivet. Inte minst gäller det att korta nyanlända personers tid utanför arbetsmarknaden. har i en utvärdering av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag pekat på ett antal utvecklingsmöjligheter men också kritiska synpunkter som måste hantera. En del som särskilt vill uppmärksamma är situationen för utrikesfödda kvinnor. finns i sysselsättning, och om man studerar insatserna via Arbetsförmedlingen framkommer att utrikesfödda kvinnor inte fullt ut får del av etableringsinsatserna alternativt att insatserna inte leder till steget vidare till ett arbete eller studier. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att förbättra stödet avseende utrikesfödda kvinnors etablering på arbetsmarknaden.